natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za tím účelem stanoví rychlejší předávání dokumentů Komise a šestitýdenní lhůtu, během níž Rada nesmí začít s projednáváním určitého textu.
With that aim in view, it provides for the prompter forwarding of Commission documents and stipulates that six weeks must elapse before the Council can start considering a text.
Prohlášení o budoucnosti Unie, přijaté na konferenci v Nice, předpokládalo účast vnitrostátních parlamentů na rozsáhlé debatě, která by mj. vyjasnila „úlohu vnitrostátních parlamentů v evropské architektuře“.
The ‘Declaration on the Future of the Union’ adopted by the Nice European Council called for the national parliaments to be involved in wide-ranging discussions which would address issues including the ‘role of the national parliaments in the European architecture’.
Na základě toho byla předmětem jedné z jedenácti pracovních skupin následně vzniklého Evropského konventu úloha vnitrostátních parlamentů.
Accordingly, one of the eleven working groups set up by the ensuing European Convention focused on the role of the national parliaments.
Ve své závěrečné zprávě pracovní skupina uvedla, že vnitrostátní parlamenty by měly využít všechny dostupné prostředky k ovlivňování Rady prostřednictvím svých národních vlád. „Zakotvení“ Unie v členských státech bylo označeno za věc vnitrostátních parlamentů.
In its final report the working group stated that the national parliaments should do everything in their power to influence the Council through their governments.
Vztah k Evropskému parlamentu není konkurenční.
‘Anchoring’ the Union in the Member States was a matter for the national parliaments, whose relationship with the European Parliament should not be one of competition.
2002, zpráva Výboru pro ústavní záležitosti A5-0023/2002 , zpravodaj Giorgio Napolitano. .
Resolution of 7 February 2002, report A5-0023/2002 of the Committee on Constitutional Affairs, rapporteur Giorgio Napolitano. .
Bod 1 usnesení. .
Paragraph 1 of the resolution. .
Potřebná parlamentarizace Unie se měla opírat o dva pilíře: za prvé, rozšíření pravomocí Evropského parlamentu ve vztahu ke všem rozhodnutím Unie, a za druhé, posílení pravomocí vnitrostátních parlamentů vůči jejich vládám
The necessary parliamentarisation of the Union should be based on two fundamental approaches: on the one hand, the broadening of the European Parliament’s powers vis-à-vis all the Union’s decisions, and, on the other, the strengthening of the powers of the national parliaments vis-à-vis their respective governments
Bod 3 usnesení. .
Paragraph 3 of the resolution. .
Co se týče praktické stránky vztahů, navrhl Evropský parlament, aby byla dále rozvíjena a systematizována spolupráce příbuzných výborů ve všech oblastech evropské integrace, mimo jiné v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, hospodářské a měnové unie, prostoru svobody, bezpečnosti a práva a ústavních otázek
As regards the practical side of relations, it proposed that cooperation between the parliamentary committees of the national parliaments and the European Parliament in all European integration-related sectors should be developed and placed on a systematic footing, not least in the areas of the common foreign and security policy, Economic and Monetary Union, the area of freedom, security and justice and constitutional affairs
Bod 13 usnesení. .
Paragraph 13 of the resolution. .
V protokolech k návrhu Ústavní smlouvy o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii a o používání zásad subsidiarity a proporcionality dostaly vnitrostátní parlamenty poprvé možnost uskutečňovat přezkum legislativních návrhů s ohledem na dodržení zásady subsidiarity, pokud na něm spolupracuje třetina parlamentů (postup „žluté karty“).
In the protocols annexed to the Constitutional Treaty dealing with the role of the national parliaments in the European Union and the application of the principles of subsidiarity and proportionality for the first time the national parliaments were given the possibility of securing a review of a legislative proposal in respect of its compliance with the subsidiarity principle if one-third of the national parliaments submit reasoned opinions calling for such a review (‘yellow card’ procedure).
V odpovídajících protokolech k Lisabonské smlouvě, nazývané též Reformní smlouvou, byla k tomuto právu doplněna ještě možnost zablokovat legislativní návrh prostřednictvím většiny parlamentů, většiny poslanců Evropského parlamentu a většiny – 55 % – členů Rady (postup „červené karty“).
In the same protocols annexed to the Lisbon Treaty, also referred to as the reform Treaty, this right was broadened to encompass the possibility of halting consideration of a legislative proposal on the basis of a call made by a majority of the national parliaments, a majority in the European Parliament and a majority of 55% of the members of the Council (‘red card’ procedure).
Tato novinka se týká rovněž vztahu Evropského parlamentu ke vnitrostátním parlamentům, neboť Parlament musí dodržet lhůtu osmi týdnů před uzavřením projednávání návrhu a zohlednit v této lhůtě předložená odůvodněná stanoviska.
This innovation also has a bearing on relations between the European Parliament and the national parliaments, since the former must allow a period of eight weeks to elapse before concluding its consideration of a proposal and must take account of reasoned opinions submitted during that period.
Dále má těmto novým skutečnostem přizpůsobit svůj jednací řád.
In addition, it must bring its Rules of Procedure into line with the new situation.
I když praktický význam tohoto nového uspořádání se ukáže až po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, náleží Lisabonské smlouvě nesporný „symbolický“ význam, neboť vnitrostátní parlamenty jsou v ní poprvé oficiálně uznány jako „partneři na úrovni Unie“.
Although the practical impact of the new arrangements will become clear only once the Lisbon Treaty has entered into force, their ‘symbolic’ significance should not be underestimated, since for the first time the national parliaments have been officially recognised as ‘players at Union level’.
Jaké lze z popsaného vývoje vztahů mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty vyvodit závěry?
What conclusions can be drawn from this survey of the way relations between the European Parliament and the national parliaments have developed?
V první řadě lze říci, že již neexistuje vzájemný antagonismus.
The first is that there is no longer any antagonism between the two sides.
Evropský parlament je rostoucí úloze vnitrostátních parlamentů nejen příznivě nakloněn, ale také ji aktivně podporuje.
The European Parliament has not just taken a benevolent view of the measures which have increased the importance of the role played by the national parliaments; it has actively supported the process.
Dále zúčastněné strany uznaly, že ke zvětšení parlamentní kontroly výkonné moci jak na úrovni Unie, tak i na úrovni členských států mohou dospět pouze prostřednictvím vzájemného doplňování svého úsilí.
In addition, all those involved have recognised that it is only by joining forces that they can enhance parliamentary scrutiny of the executive at both Union and Member State levels.
Poslanci Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů mají co do činění se stejnými ministry, ať již vystupují jako zástupci vlády nebo jako zástupci Rady ministrů.
The Members of the European Parliament and of the national parliaments have to deal with the same ministers, whether in their capacity as representatives of national governments or in their capacity as representatives of the Council of Ministers.
Obě strany se proto musí vyvarovat zdvojování aktivit a vzájemné rivality.
Duplication of work and rivalries are of no use to either side.
Vztahy se musí konkretizovat ve spolupráci, která musí být více strukturovaná, ale přitom nemusí být více formalizovaná.
Relations between the European Parliament and the national parliaments must take the form of cooperation which is more structured, but not necessarily more formalised.
Návrh usnesení, který předchází tomuto odůvodnění, obsahuje řadu praktických návrhů.
The motion for a resolution preceding this text contains a number of practical proposals as to how this might be brought about.
Na druhé straně nesmí spolupráce mezi parlamenty přispívat ke vměšování do práv parlamentů ve vztahu k jejich rozhodovacím pravomocem.
On the other hand, interparliamentary cooperation must not encroach on parliaments' decision-making powers.
Všechny druhy spolupráce mezi parlamenty by měly být svým způsobem deliberativní, neměly by zahrnovat rozhodnutí ve vztahu ke stávajícím rozhodovacím cyklům Unie a měly by se vyznačovat vzájemným uznáním parlamentů a poslanců jako zrcadla společnosti
Any form of interparliamentary cooperation should be deliberative by nature, non-decisive with regard to the existing EU policy cycles and characterised by mutual recognition of parliaments and parliamentarians as mirrors of society
Andreas Maurer, Lisabonská smlouva: Nové možnosti a poslední trendy spolupráce mezi parlamenty, projev na výroční konferenci korespondentů Evropského střediska pro parlamentní výzkum a dokumentaci, Brusel, 9. října 2008, str.
Andreas Maurer, The Lisbon Treaty: New options for and recent trends in interparliamentary cooperation, speech held at the annual conference of correspondents of the European Centre for Parliamentary Research and Documentation, Brussels, 9 October 2008, p.
– připomínaje stanovisko Výboru pro zahraniční věci ze dne 22. ledna 2008 k Lisabonské smlouvě,
– recalling the opinion of its Foreign Affairs Committee of 22 January 2008 on the Treaty of Lisbon,
9. v zájmu soudržnosti a efektivnosti a kvůli vyvarování se duplicitě vyzývá ke zrušení Shromáždění ZEU, jakmile bude ZEU po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost úplně a definitivně pohlcena Evropskou unií;
In the interests of coherence and efficiency, and to avoid duplication, calls for the winding-up of the WEU Assembly once the WEU is fully and finally absorbed within the European Union on the entry into force of the Lisbon Treaty;
k vývoji vztahů mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty v rámci Lisabonské smlouvy
on the development of the relations between the European Parliament and national Parliaments under the Treaty of Lisbon
5. vyjadřuje plnou připravenost pracovat společně s vnitrostátními parlamenty na demokratické kontrole nástroje pro rozvojovou spolupráci.
Expresses its full readiness to work together with the national parliaments on the democratic scrutiny of the Development Cooperation Instrument.
– s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj ( A6‑0134/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0134/2009 ),
(4) Má-li se zajistit splnění cílů hospodářské a sociální soudržnosti, jak jsou stanoveny v článku 158 Smlouvy o ES, měly by se zásahy zaměřit na domácnosti s nízkým příjmem, jak je definují platné vnitrostátní právní předpisy .
(4) In order to ensure that the objectives of economic and social cohesion as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should target low-income households, as defined by the national legislation in force .
(4) Má-li se zajistit splnění cílů politiky soudržnosti, jak jsou stanoveny v článku 158 Smlouvy o ES, měly by zásahy podporovat sociální soudržnost .
(4) In order to ensure that the objectives of cohesion policy as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should support social cohesion .
(4a) Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2007 doporučil, aby byly legislativní orgány a Komise připraveny přehodnotit návrh budoucích výdajových programů a náležitě zvážily zjednodušení základu pro výpočet způsobilých nákladů a větší využití jednorázových nebo paušálních plateb místo úhrady „skutečných nákladů“.
(4a) The European Court of Auditors recommended in its 2007 annual report that the legislative authorities and the Commission be prepared to reconsider the design of future expenditure programmes by giving due consideration to simplifying the basis of calculation of eligible cost and making greater use of lump - sum or flat - rate payments instead of reimbursement of "real costs".
(4b) S cílem zajistit potřebné zjednodušení řízení, správy a kontroly operací, na které se poskytuje grant z EFRR, zejména ve spojení se systémem úhrad založeným na výsledcích, je vhodné doplnit tři další formy způsobilých nákladů, a to nepřímé náklady, jednorázové částky a paušální financování na základě standardní stupnice jednotkových nákladů.
(4b) In order to ensure the necessary simplification in the management, administration and control of operations that receiv e an ERDF grant, particularly when linked to a result-based reimbursement system, it is appropriate to add three additional forms of eligible costs, namely, indirect costs, lump sums and flat-rate standard scales of unit cost.
(4c) V zájmu zajištění právní jistoty, pokud jde o způsobilost výdajů, by se tyto další formy způsobilých nákladů měly vztahovat na všechny granty z EFRR.
(4c) In order to ensure legal certainty in relation to the eligibility of expenditure, these additional forms of eligible costs should be applicable to all grants from the ERDF.
Proto je třeba je uplatnit zpětně s účinkem od 1. srpna 2006, kdy vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1080/2006.
Retroactive application should therefore be necessary with effect from 1 August 2006, which is the date of entry into force of Regulation (EC) No 1080/2006.
Výdaje na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie ve stávajících budovách ve prospěch domácností s nízkými příjmy jsou způsobilé ve všech členských státech .
Expenditure on energy efficiency improvement and on the use of renewable energy in existing housing in favour of low-income households shall be eligible for all Member States .
V každém členském státě jsou výdaje na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie ve stávajících budovách způsobilé do výše 4 % celkové dotace z EFRR .
In each Member State , expenditure on energy efficiency improvements and on the use of renewable energy in existing housing shall be eligible up to an amount of 4% of the total ERDF allocation .
2a) vkládá se nový bod, který zní:
( 2 a) The following paragraph shall be inserted:
Níže uvedené náklady jsou způsobilé pro příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj ve smyslu odstavce 1 za předpokladu, že byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a za těchto zvláštních podmínek:
The following costs shall be eligible for a contribution from the ERDF as defined in paragraph 1 provided that they are incurred in accordance with national rules, including accountancy rules, and under the specific conditions provided for below:
v případě grantů:
in the case of grants:
i) nepřímé náklady vykázané paušálně až do výše 20 % přímých nákladů operace;
(i) indirect costs , declared on a flat-rate basis, of up to 20% of the direct costs of an operation;
ii) paušální náklady vypočtené na základě standardní stupnice jednotkových nákladů, kterou stanoví členský stát;
(ii) flat-rate costs calculated by application of standard scales of unit cost as defined by the Member State ;
iii) jednorázové částky na pokrytí veškerých nákladů na operaci nebo jejich části.
(iii) lump sums to cover all or part of the costs of an operation.
Možnosti uvedené v bodech i), ii) a iii) lze kombinovat pouze tehdy, pokud každá z nich zahrnuje odlišnou kategorii způsobilých nákladů nebo pokud se použijí pro různé projekty v rámci téže operace.
The options referred to in points (i), (ii) and (iii) may be combined only where each of them covers a different category of eligible costs or where they are used for different projects within the same operation.
Náklady uvedené v bodech i), ii) a iii) se stanoví předem na základě řádného, vyváženého a ověřitelného výpočtu.
The c osts referred to in point s (i), (ii) and (iii) shall be established in advance on the basis of a fair, equitable and verifiable calculation.
Jednorázová částka uvedená v bodě iii) nepřekročí 50 000 EUR.“
The lump sum referred to in point (i ii) shall not exceed EUR 50 000 ".
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Dne 26 listopadu předložila Evropská komise v reakci na probíhající finanční krizi a zpomalení evropského hospodářství rozsáhlý Plán evropské hospodářské obnovy.
On 26 November, in response to the ongoing financial crisis and slow-down in the European economy, the European Commission presented a wide-ranging Economic Recovery Plan for Europe.
Na tomto plánu se významným způsobem podílí politika soudržnosti EU, která je největším zdrojem financování reálné ekonomiky.
EU Cohesion Policy, as the largest source of investments in the real economy, makes an important contribution to this plan.
Více než 65 % její celkové dotace na období 2007–2013 bylo již „vyčleněno“ na investice do čtyř prioritních oblastí Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
More than 65% of its total allocation for the period 2007-2013 is already "earmarked" for investment in the four priority areas of the Lisbon strategy for growth and jobs.
Nikoho tedy nepřekvapí, že již byla přijata jak legislativní, tak i nelegislativní opatření, která umožní urychlit provádění projektů na místě a vybudovat důvěru v ekonomiku a učinit ji dynamickou.
It comes as no surprise, therefore, that both legislative and non-legislative measures have been taken to help accelerate project implementation on the ground and build confidence and dynamism in the economy.
V tomto ohledu předložila Komise návrh na přezkum tří stávajících nařízení o strukturálních fondech EU na období 2007–2013: obecného nařízení, nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a nařízení o Evropském sociálním fondu (ESF).
In this context, the Commission presented proposals to revise three of the current EU Structural Funds Regulations for the period 2007-2013: the General Regulation, the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation, and the European Social Fund (ESF) Regulation.
Účelem těchto legislativních změn je obecně zlepšit peněžní tok a likviditu v členských státech, zjednodušit využívání nástrojů finančního inženýrství, zjednodušit a rozšířit využívání paušálních a jednorázových nákladů a rozšířit možnosti podpory investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v budovách.
In general terms, the purpose of these legislative changes is to improve cash flow and liquidity in the Member States, facilitate the use of financial engineering instruments, simplify and broaden the use of flat rate and lump-sum costs, and expand the possibilities for support to investments in energy efficiency and renewable energy in housing.
Návrh komise - nařízení o EFRR
Commission proposal - ERDF Regulation
Komise zavedla jednu změnu týkající se článku 7 („Způsobilost výdajů“) nařízení o EFRR (1080/2006) s cílem umožnit všem členským státům a regionům EU investovat do opatření na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie v budovách s pomocí strukturálních fondů EU.
The Commission introduced one amendment to Article 7 ("Eligibility of Expenditure") of the ERDF Regulation (1080/2006) with the aim of enabling all EU Member States and regions to invest in energy-efficiency and renewable energy measures in housing with the support of the EU Structural Funds.
EFRR lze tedy využívat ke spolufinancování programů vnitrostátních, regionálních či místních orgánů, jako je například dvojité zasklení, izolace stěn a solární panely v budovách či výměna starých kotlů energeticky účinnějšími kotli.
Consequently, ERDF may be used to co-finance national, regional or local authority schemes to install, for instance, double-glazing, wall insulation and solar panels in housing, or replace old boilers for more energy-efficient ones.
Toto opatření, které se původně mělo vztahovat pouze na domácnosti s nízkými příjmy, se bude týkat všech 27 členských států EU.
This measure will apply to the whole EU-27, and was originally intended to be targeted only at low-income households.
Je třeba připomenout, že již v rámci stávajícího nařízení podporuje EFRR zásahy v odvětví bydlení, včetně těch, které se týkají energetické účinnosti, ovšem pouze v nových členských státech (EU-12) a za jistých podmínek.
It should be recalled that, under the current Regulation, the ERDF already supports interventions in the housing sector, including energy efficiency, but only for the new Member States (EU-12) and under several conditions.
Z praktického hlediska prostředky z EFRR mohly být využity pouze na společné prostory budov (v případě sociálního bydlení na celé budovy) ve znevýhoděných městských oblastech.
In practical terms, the ERDF could only be used for common parts of a building (or the entire building in the case of social housing) in deprived urban areas.
Tento návrh nenavyšuje prostředky a nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.
This proposal does not increase funding and has no implications for the Community budget.
Umožňuje pouze členským státům, které o to projeví zájem, přesměrovat své priority a upravit své operační programy s cílem financovat tento druh akcí.
It simply enables Member States, if they so wish, to shift their priorities and re-programme their Operational Programmes in order to finance actions in this field.
Kompromis Rady týkající se nařízení o EFRR
Council compromise on the ERDF Regulation
Radě se podařilo dosáhnout kompromisu o revizi nařízení o EFRR v prvním čtení ve velmi omezeném časovém rámci.
The Council managed to reach a compromise at first reading on the revision of the ERDF Regulation within a very limited timeframe.
Pracovní skupina Rady pro strukturální opatření vyjednala řadu změn návrhu Komise o bydlení , konkrétně:
The Council's Working Party on Structural Measures negotiated a number of changes to the Commission proposal on housing , namely:
· Odstranění odkazu na „domácnosti s nízkými příjmy“, který byl problematický už proto, že jej vnitrostátní pravidla definují různým způsobem.
· The elimination of the reference to “low-income households”, which was problematic not least because of the different definitions of this term under national rules.
Místo toho je řečeno, že zásahy v odvětví bydlení by měly podporovat sociální soudržnost, a záleží na jednotlivých členských státech, jakým způsobem definují přesné kategorie způsobilých budov.
Instead, it is stated that interventions in the housing sector should support social cohesion, leaving it to the discretion of the Member States to determine the exact categories of eligible housing.
· V případě výdajů na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie ve stávajících budovách byl stanoven strop ve výši 4 % celkové dotace EFRR pro každý členský stát.
· A ceiling of 4% of the total ERDF allocation for each Member State has been imposed on expenditure on energy efficiency improvements and on the use of renewable energy in existing housing.
Rada zachovala rozlišování, které navrhla Komise, což konkrétně znamená, že tento nový typ zásahů v oblasti bydlení by mohly využívat všechny členské státy EU, zatímco „nové“ členské státy (EU-12) budou moci i nadále financovat další typy výdajů na bydlení podle stávajících pravidel týkajících se EFRR (až do výše 3 % dotace z EFRR na dotyčné operační programy nebo 2 % celkové dotace EFRR na vnitrostátní úrovni).
The Council maintained the distinction contained in the Commission proposal, namely that this new type of interventions in the housing sector should be made available in all EU Member States, while “new” Member States (EU-12) will still be able to finance other types of housing expenditure under the exiting ERDF rules (and for a maximum amount of 3% of the ERDF allocation to the operational programmes concerned or 2% of the total ERDF allocation on a national level).