natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. zdůrazňuje, že pokud jde o důsledky krize musí EU přesvědčit své občany, že má vůli a prostředky pokračovat v prosazování vyvážené kombinace strategie fiskální konsolidace a stimulačních politik, aby zabezpečila dlouhodobé oživení ekonomiky;
Stresses that in the aftermath of the crisis the EU needs to convince its citizens that it has the will and the tools to go forward with a balanced combination of a fiscal consolidation strategy and stimulus policies in order to safeguard a long-term economic recovery;
17. poukazuje na to, že při zkoumání možností zdanění finančního sektoru na celosvětové úrovni a na úrovni EU by se měly zohlednit zkušenosti ze zavedení odvětvových daní z transakcí na úrovni členských států;
Points out that when examining options for the taxation of the financial sector at global and EU level the lessons learned from the introduction of sectoral transaction taxes at Member State level should be taken into account;
20. poukazuje na nedávné sdělení Komise jako první krok k vyřešení této problematiky; domnívá se, že důkazní břemeno týkající se možných výhod nebo úskalí zavedení daně z finančních transakcí na úrovni EU spočívá na Komisi a jejím posouzení dopadu;
Notes the recent Commission Communication as a first step in getting to grips with this topic; considers that the burden of proof regarding the possible advantages and/or drawbacks of the introduction of an FTT at EU level lies with the Commission and its impact assessment;
26. vítá nedávné návrhy Mezinárodního měnového fondu, které podpořila Komise, aby daň z bankovních aktiv umožňovala každé zemi vybrat 2 až 4 % HDP na financování mechanismů na řešení budoucích krizí; domnívá se, že bankovní odvody by měly být úměrné systémové významnosti úvěrové instituce a míře rizika, které daná činnost přináší;
Welcomes the recent proposals from the IMF, supported by the Commission, for a tax on bank assets to allow every country to levy between 2 and 4% of GDP to finance future crisis-resolution mechanisms; believes that bank levies should be proportionate to the systemic significance of the credit institution concerned and to the level of risk involved in an activity;
31. poukazuje na cíl Komise zvýšit objem rozpočtu EU pomocí inovativních finančních nástrojů a uznává možné výhody využívání pákového efektu při financování soukromého sektoru s použitím veřejných prostředků; je si však vědom toho, že využití zvláštních účelových nástrojů k financování projektů může vést ke zvýšení podmíněných závazků; domnívá se proto, že tato opatření by měla být doprovázena plně transparentním zveřejňováním informací v kombinaci s příslušnými pokyny pro investování, řízením rizik, limity pro expozice, kontrolou a dohledem, a to vše demokraticky odpovědným způsobem;
Notes the Commission's aim to increase the volume of the EU budget through the use of innovative financial instruments and recognises the potential benefits of leveraging private sector funding with public money; is aware, however, that the use of special purpose vehicles for financing projects can result in increased contingent liabilities; believes, therefore, that such measures should be accompanied by fully transparent disclosure combined with appropriate investment guidelines, risk management, exposure limits and scrutiny and surveillance procedures, all to be established in a democratically accountable manner;
32. konstatuje, že eurobondy jsou stále více považovány za společný nástroj pro řízení dluhů; upozorňuje na všechny nedávné návrhy a iniciativy v tomto smyslu; vyzývá Evropskou radu a Komisi, aby okamžitě reagovaly na výzvu, kterou Parlamentu učinil ve svém usnesení o stálém krizovém mechanismu (P7_TA-PROV (2010) 0491), aby byl vyslán potřebný politický signál pro průzkum budoucího systému eurobondů, který by Komise provedla s cílem stanovit podmínky, za nichž by takový systém mohl být přínosem pro všechny zúčastněné členské státy a pro eurozónu jako celek;
Notes that Eurobonds are increasingly referred to as a common debt management instrument; notes all recent proposals and initiatives to that effect; calls on the European Council and the Commission to provide an immediate response to call Parliament made in its resolution on the permanent crisis mechanism ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) for the necessary political signal to be given for a Commission investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole;
34. zdůrazňuje, že rozpočet EU musí být více využíván ke stimulaci investic; zdůrazňuje, že u projektů s dlouhodobým obchodním potenciálem by mělo být normální, že prostředky EU se používají v partnerství se soukromým bankovním sektorem, zejména prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) a Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD);
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
Daň z uhlíku
Carbon t ax
37. podporuje proto posílení systému obchodování s emisemi a komplexní přezkum směrnice o zdanění energií s cílem, aby se emise CO2 a energetický obsah staly základními kritérii pro zdanění energetických produktů;
Supports, therefore, a strengthening of the Emissions Trading Scheme (ETS) and a comprehensive revision of the energy taxation directive to make CO 2 emissions and energy content basic criteria for the taxation of energy products;
41. domnívá se však, že před zavedením takové daně ze zahraničních dovozů do EU by měl plně prozkoumat prostor pro celosvětovou dohodu na úrovni skupiny G20 nebo v rámci WTO, aby se předešlo tomu, aby tento nástroj pro úpravu daní na hranicích nevedl na jedné straně k nedostatku surovin a na druhé straně k odvetným opatřením třetích zemí proti vývozu EU;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
46. bere na vědomí význam energetické účinnosti, a proto vyzývá Komisi a členské státy, aby účinně využívaly strukturální fondy ke zvýšení energetické účinnosti budov, zejména obytných budov; vyzývá k účinnému využívání finančních prostředků z EIB a jiných subjektů veřejného financování a také ke koordinaci mezi EU a vnitrostátními fondy a jinými formami podpory, které by mohly podpořit investice do energetické účinnosti za účelem dosažení cílů EU;
Notes the importance of energy efficiency and therefore urges the Commission and Member States to make effective use of the Structural Funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
50. je si vědom toho, že daň z uhlíku by byla spíše nástrojem na snížení emisí než dlouhodobým zdrojem příjmů, neboť tento zdroj by mohl v případě účinnosti tohoto nástroje časem vyschnout;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Financování rozvoje
Financing for d evelopment
55. zdůrazňuje, že účinné a kvalitní poskytování rozvojové pomoci vyžaduje mimořádné úsilí, pokud jde o koordinaci dárců a mechanismy správy; domnívá se, že vyřešení problému s roztříštěností evropské rozvojové pomoci, která způsobuje její neefektivnost mající finanční i politické důsledky, by členským státům přineslo zvýšení účinnosti, které se odhaduje až na 6 miliard EUR ročně, a navíc by usnadnilo činnost správních orgánů v partnerských zemích;
Stresses that effective, high-quality development aid delivery calls for a particular effort in terms of donor coordination and governance arrangements; believes that tackling the problem of fragmentation in European development aid, which causes inefficiencies which have both financial and political consequences, would bring efficiency gains estimated at up to EUR 6 billion a year for Member States and also facilitate the work of partner country administrations;
58. zdůrazňuje, že je nezbytně nutné, aby EU zlepšila koordinaci opatření k vytváření bohatství na místních trzích, a že podpora inovativního financování pro rozvoj by se neměla zaměřovat pouze na zvyšování daní, ale i využívání jiných cest, jako je třeba zvyšování domácích příjmů, jehož lze nejlépe dosáhnout uznáním majetkových práv a jejich ochranou, mapováním pozemků a zlepšením podnikatelského a investičního prostředí rozvojových zemí;
Stresses the urgent need to improve EU coordination of wealth-creation measures in local markets and that promoting innovative financing for development should not focus only on increasing taxation but should also explore other paths, such as enhancing domestic revenue, which can be best achieved through the recognition and protection of property rights, land mapping, and improving the business and investment environment in developing countries;
63. připomíná pevnou podporu zavedení daně z finančních transakcí, kterou na summitu OSN věnovaném rozvojovým cílům tisíciletí v září 2010 vyjádřila řada představitelů evropských států, a očekává od nich rozhodné kroky na podporu tohoto závazku;
Recalls the firm support given by a number of European Heads of State or Government to the implementation of a tax on financial transactions at the UN Summit on the MDGs in September 2010 and expects decisive action from them in support of this commitment;
72. poznamenává, že hospodářská a finanční krize uvrhne mnoho rozvojových zemí do nové dluhové krize, a vyzývá Komisi a členské státy, aby obnovily své úsilí o zmírnění dluhové zátěže rozvojových zemí;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
Obecný rámec, ve kterém probíhá diskuse o inovativním financování
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
Celosvětová hospodářská a finanční krize v letech 2007 až 2009 odhalila závažné nedostatky stávajícího rámce pro regulaci světového finančního systému a nedostatky rámce pro dohled nad tímto systémem.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
Pro finanční transakce je v dnešní době charakteristický mimořádný nárůst objemu a to, že tento objem zjevně neodráží skutečné potřeby v „reálném světě“.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Kromě toho ústřední úlohu v rámci globálních finančních trendů převzaly nové vzorce obchodování, jako jsou krátkodobé investice a využití rychlých automatických obchodů, které zároveň způsobují nadměrnou nestabilitu a přijímání příliš vysokých rizik.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
Není pochyb o tom, že úloha finančního sektoru, spočívající ve financování potřeb reálné ekonomiky, se velkou měrou změnila na zajišťování krátkodobých zisků z operací, které mohou výrazně negativně ovlivnit tržní ceny.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
Finanční krizi vystřídala v EU v letech 2009 až 2010 krize rozpočtová, přičemž jejím významným aspektem byl nadměrný a místy neodůvodněný tlak trhů na vydávání státních dluhopisů.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Jádrem krize byly opět krátkodobé a vysoce spekulativní transakce, které zdůraznily, že existuje jasná spojitost mezi neúčinnou finanční regulací a nedostatečným dohledem na jedné straně, a udržitelností veřejných financí na straně druhé.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
Problémy způsobené tímto chováním trhů plně postihly veřejné finance a občany na celém světě, zatímco na počátku krize byly vynaloženy biliony dolarů na záchranu klíčových aktérů finančního sektoru, kteří byli „příliš velcí, než aby mohli padnout“.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
Hospodářské náklady krize dosud nebyly plně vyčísleny, neboť kromě nákladů na záchranné operace způsobila krize výrazné zpomalení světového hospodářství a rozpoutal se bezpříkladný růst veřejného zadlužení (podle údajů OECD za rok 2010 je hodnota rozpočtové konsolidace v příštích letech odhadována na 300 až 370 miliard dolarů).
The economic costs of the crisis are still to be fully assessed, since apart from the bailing out costs, the crisis has led to an important slowdown of the global economy and has triggered unprecedented levels of government deficits (according to 2010 OECD data the estimated size of fiscal consolidation is projected at 300-370 billion dollars for the next years).
Již nyní je však jasné, že svět ani EU si další krizi podobného rozsahu nemohou dovolit a měly by jí zabránit.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
První reakce na světové úrovni (na summitech skupiny G-20 po propuknutí krize) i na úrovni EU se zabývaly tím, jak dále pokročit s konkrétními změnami v oblasti regulace a dohledu, které by pomohly vytvořit bezpečnější finanční prostředí a zabránily by opakování podobné krize v budoucnu.
The first reactions at the global level (in the G20 summits that followed the outburst of the crisis) but also at EU level were to go forward with concrete regulatory and supervisory changes that would help shape a safer financial environment and would prevent similar crisis in the future.
Jenže to nestačí: hlavní náklady krize dnes nesou daňoví poplatníci, a to nejen prostřednictvím přímých příspěvků, ale i v podobě rostoucí nezaměstnanosti, klesajících příjmů, omezeného přístupu k sociálním službám a narůstající nerovnosti.
However this is not enough: taxpayers are assuming today the main burden of the cost of the crisis not only through direct contributions but also due to rising unemployment, falling incomes, reduced access to social services and rise in inequalities.
Máme-li komplexně a soudržně reagovat na krizi, potřebujeme nástroje, jež mohou:
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ omezit spekulace a obnovit hlavní úlohu finančního sektoru tak, aby pokrýval potřeby reálné ekonomiky a podporoval dlouhodobé investice;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ zajistit spravedlivé rozložení zátěže především mezi hlavní aktéry ve finančním sektoru;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ vytvořit dodatečné zdroje pro řešení klíčových celosvětových i evropských problémů prostřednictvím strategie EU 2020, například v oblasti změny klimatu a rozvojových cílů a v dlouhodobém horizontu i pro vyšší růst.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Volba inovativního financování – dvojí přínos
The choice of innovative financing - The "Double Dividend"
Máme-li tyto tři cíle naplnit, potřebujeme nástroje schopné zastat několik úloh najednou.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
Tradiční daňové nástroje zaměřené výhradně na zvyšování příjmů nedostačují.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
Škrty ve veřejných výdajích a další zvyšování sazeb stávajícího zdanění navíc nemohou být udržitelnou reakcí vzhledem k tomu, že v této době je nutné nastartovat celosvětový i evropský růst.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Před čistě úspornou strategií musíme dát přednost stimulaci a v tomto ohledu by se diskuse o inovativním financování měla stát naší hlavní prioritou.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Nástroje inovativního financování mohou být řešením dnešních problémů vzhledem k tomu, že mohou současně zastávat úlohu regulační (například tím, že posílí účinnost, transparentnost a stabilitu trhu) a úlohu zvyšování příjmů (prostřednictvím vytváření významných nových zdrojů pro rozpočty na úrovni EU i jednotlivých států).
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
Rozdělování dodatečných příjmů
The allocation of the additional revenues
Političtí činitelé na úrovni států i EU soustřeďují svůj zájem na příjmový potenciál, který se v těchto nových nástrojích financování skrývá.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
Neměli bychom však zapomínat na to, že skutečně diskutovat na téma konkrétních nových příjmů můžeme teprve poté, kdy bude dosaženo dohody ohledně zavedení jakéhokoli inovativního nástroje.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Pokud jde o správu získaných příjmů, jsou zde rozmanité argumenty a možnosti řešení.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
Avšak v zásadě bychom se měli shodnout, že mají-li tyto nástroje inovativního financování mít takovou přidanou hodnotu, jakou potřebujeme, měla by podstatná část těchto příjmů směřovat do rozpočtu EU na financování projektů a politik EU.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Měli bychom mít na paměti, že kritickým bodem je dnes nalezení shody a zavedení nástrojů inovativního financování, rozdělení příjmů přichází až v druhé řadě.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Zdanění finančního sektoru
Taxation on Financial Sector
Na rozdíl od jiných odvětví poskytujících zboží a služby koncovým spotřebitelům se na finanční sektor z velké části nevztahují žádné daně.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
V EU jsou obecně základní finanční činnosti osvobozeny od DPH.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
Finanční služby přitom představují 73,5 % světového HDP, a proto je jejich osvobození od daně výrazným narušením trhu.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Myšlenka zavést daň z finančních transakcí – navrhovaná již od třicátých let dvacátého století – může být tedy dnes, s ohledem na následky krize, velice důležitá.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
Zavedením daně z finančních transakcí můžeme omezit spekulace a stabilizovat trhy, můžeme vytvořit pobídky pro dlouhodobé investice, můžeme kontrolovat každou transakci, a tím i posilovat transparentnost, a můžeme také přimět subjekty ve finančním sektoru, aby přispěly spravedlivým podílem na náklady, které v souvislosti s krizí vznikly.
By placing an FTT we can curb speculation and stabilize markets, we can create incentives for long term investments, we can put an audit trail on every transaction and thus reinforce transparency and we can make the financial actors assume their fair share for the cost of the crisis.
Příjmový potenciál daně z finančních transakcí při sazbě 0,05 % navíc dosahuje téměř 200 miliard EUR v EU a 650 miliard USD na celosvětové úrovni, a může tudíž zásadně přispět k vytvoření potřebných nových a udržitelných zdrojů.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Celosvětová krize ukázala potřebu reagovat na ni na celosvětové úrovni, a zavedení daně z finančních transakcí na celém světě by tedy samozřejmě bylo tou nejlepší možnou cestou vpřed.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Nicméně se zdá, že se navzdory pokrokovým názorům, které zaznívaly na summitech skupiny G-20 těsně po krizi, v současné době vracíme k „obvyklému stavu“.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Necháme-li tento impuls vyprchat a zvolíme-li nečinnost, nepodaří se nám vzít si z krize to správné ponaučení, a naše ekonomiky tak odsoudíme k další ráně v následujících letech.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
EU je dnes největším finančním trhem na světě a s ohledem na to je v jejím vlastním zájmu neskrývat se za lhostejnost svých mezinárodních partnerů a postavit se do čela, a to na světové i evropské úrovni.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
Komise by měla co nejdříve předložit dlouho očekávané posouzení dopadu týkající se proveditelnosti daně z finančních transakcí na úrovni EU, které Parlament požaduje již od března 2010, a přitom nebylo obsaženo ve sdělení Komise z dubna ani z října 2010.
The long anticipated impact assessment by the Commission on the feasibility of an EU FTT - already asked by the EP since March 2010 but absent from the Commission's Communications of April and October 2010 - should be presented as soon as possible.