natgillin/translations-raw huggingface dataset:
133. zdůrazňuje, že Evropská unie musí nadále vyvíjet, či dokonce posílit, nezbytný nátlak na třetí země, aby v budoucnosti přispěly svým dílem ke snížení celosvětových emisí skleníkových plynů; konstatuje, že vyšší cíl pro snižování emisí skleníkových plynů v EU ještě více posílí pozici a vyjednávací sílu EU v jednáních ohledně rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a podnítí diskuse o mezinárodní dohodě o změně klimatu; zdůrazňuje, že se EU v minulosti často podařilo přesvědčit další země, aby zvyšovaly své environmentální požadavky tím, že se ujala vedení v zavádění příslušných legislativních předpisů; poukazuje na to, že v těchto případech činnost EU ukázala, že je možné kombinovat přísné environmentální požadavky s hospodářským růstem;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· vyhodnotila dopady domácích politik v oblasti snižování emisí na zaměstnanost, včetně pracovních příležitostí, a podpořila zvýšení gramotnosti v oblasti nízkouhlíkových technologií, potřeby rekvalifikace a zvýšení kvalifikací, vzdělávání a odbornou přípravu související s energetikou, především co se týče malých a středních podniků;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· provedla analýzu, do jaké míry členské státy plní závazek věnovat minimálně 50 % příjmů z dražeb povolenek na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobení, a případně navrhla potřebná opatření;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· provedla analýzu dopadů stanovení vyšších cílů snižování emisí EU na úrovni členských států, jak vyplývá ze závěrů zasedání Rady pro životní prostředí ze dne 14. března 2011;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· poskytla odpovídající finanční prostředky na Evropský strategický plán pro energetické technologie;
· provide proper financing for the SET-Plan,
· prosazovala, aby členské státy účinným způsobem využívaly prostředky ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, zejména na opatření zaměřená na energetické úspory, přičemž bude plně zohledněna zásada, že tyto investice musí být provedeny na regionální úrovni a musí sloužit účelu omezení hospodářských a sociálních rozdílů v rámci EU;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· zavedla inovační mechanismy financování (jako např. revolvingové mechanismy);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· vyčlenila dodatečné prostředky pro slabší a znevýhodněné regiony na opatření v rámci odvětví, které nespadají do systému EU pro obchodování s emisemi (stavebnictví, doprava, zemědělství);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· prosazovala výzkum změny klimatu a energií jako prioritní oblasti v rámci osmého rámcového programu pro výzkum, a to včetně energetické účinnosti, a aby prozkoumala příčiny změny klimatu a způsoby, jak se tomuto jevu přizpůsobit;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· analyzovala, jaký dopad by jednostranný přechod EU k cílům snížení emisí skleníkových plynů o více než 20 % mohl mít na ochotu dalších zemí k tomu, aby přistoupily k mezinárodní dohodě;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· přezkoumala možný dopad z hlediska odlivu ekologických pracovních míst, nižších investic a konkurenceschopnosti v zelených odvětvích;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Hrozba, kterou pro lidstvo představuje změna klimatu, nijak neustupuje a oteplení o 2°C má závažnější dopad, než se původně předpokládalo.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Ačkoli nelze extrémní výkyvy počasí spojovat jednoznačně s globálním oteplováním, je velmi pravděpodobné, že v důsledku změny klimatu k nim dochází častěji a jsou mnohem intenzivnější.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Skutečnost, že mezinárodní společenství nebylo s to dospět v Kodani ke komplexní závazné mezinárodní smlouvě v oblasti klimatu, ještě neznamená, že země nepřijímají žádná opatření.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Výsledky ze setkání v Cancúnu dokládají, že země přijímají opatření a jednání, která vedou, nabírají znovu na obrátkách.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Evropa nyní produkuje o 17,3 % méně emisí uhlíku než v roce 1990
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
KOM(2010)569 v konečném znění, Pokrok při dosahování cílů Kjótského protokolu, s. 5. .
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Evropské země musí přijmout důležitá rozhodnutí, aby si do budoucna zajistily prosperitu a bezpečnost.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Stanoví-li si v oblasti snižování domácích emisí skleníkových plynů cíl, který je v souladu s cíli EU v oblasti klimatu, mohou ho spojit se zdravější ekonomikou, zvyšováním počtu „zelených pracovních míst“ a s inovací.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
Účinnost evropského systému ETS
EU ETS effectiveness
Pokud v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) nedojde k výraznému snížení mezních hodnot, hrozí, že tento systém nebude podněcovat k investicím do ekologických technologií a inovací.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Z analýzy Komise
Commission analysis
Tento přebytek povede k neefektivním cenovým signálům a výrazně rovněž sníží příjmy z aukcí, které by se daly využít k podpoře technologií v oblasti klimatu a investic do energetických úspor, a tedy i k vytvoření milionů dalších pracovních příležitostí.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Zpravodajův návrh
The Rapporteur´s proposal
Vzhledem k výše uvedenému zpravodaj vyzývá Komisi, aby co nejdříve, nejpozději však do konce roku 2011, předložila návrh na stanovení ambicióznějšího cíle spočívajícího v dosažení 30% snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Navržená opatření jsou podle zpravodaje spíše mírná.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Zpravodaj se domnívá, že z hlediska vědeckých poznatků i s ohledem na cíl, který je uznáván i v rámci UNFCCC a který spočívá v omezení změna klimatu na 2°C, či dokonce na 1,5°C, je mnohem vhodnější posun ke 40% snížení emisí skleníkových plynů.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Zpravodaj také upustil od požadavku, aby cíle EU v oblasti klimatu bylo dosaženo pouze v rámci domácích opatření, ačkoli by se tím dosáhlo většího přínosu pro evropské občany v podobě kvalitnějšího ovzduší a větších investic do hospodářství EU.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
A. vzhledem k tomu, že pokud budou jednotlivé země jen opatrně provádět své závazky vyplývající z Kodaňské dohody, podle předpokladů Mezinárodní energetické agentury se do roku 2035 pravděpodobně celosvětově zvýší množství uhlíkových emisí o 21 % oproti úrovni z roku 2008, což by znemožnilo zamezit globálnímu oteplování o více než 2°C; vzhledem k tomu, že tento předpokládaný nárůst emisí ve světě je téměř výhradně připisován zemím, které nejsou členy organizace OECD
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. vzhledem k tomu, že podle údajů Mezinárodní energetické agentury odpovídá EU za pouhých 13 % celosvětových emisí CO 2 ,
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. vzhledem k tomu, že podle směrnice o systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) by tento systém měl podporovat snižování emisí skleníkových plynů nákladově a hospodářsky účinným způsobem,
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Analýza 20% cíle k dnešku
Analysis of the 20% target today
2. zdůrazňuje, že Čína drží světové prvenství v zavádění větrných parků, že čínští a indičtí výrobci větrných turbín patří mezi deset předních světových výrobců a že Čína a Tchaj-wan v současnosti vyrábějí většinu fotovoltaických panelů prodávaných na světových trzích; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na podporu ekologicky účinného vývoje a výroby těchto technologií v EU a dalších inovativních technologií potřebných k dosažení ambiciózních cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů;
Stresses that China is the world leader in the installation of windfarms, that Chinese and Indian manufacturers of wind turbines number among the top ten such manufacturers, and that China and Taiwan currently produce most of the photovoltaic panels sold on the international market; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new, innovative technologies needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
4. souhlasí s předpokladem Komise a Mezinárodní energetické agentury, že jakýkoli odklad investic do snižování emisí a příslušných technologií v oblasti energie by vedl k vyšším nákladům v pozdější fázi; domnívá se, že má-li EU splnit své dlouhodobé cíle snížení o 80–95 % do roku 2050, které opětovně potvrdila Evropská rada dne 4. února 2011, bude muset urychlit své snahy; vítá proto záměr Komise navrhnout hlavní směry, které umožní dosáhnout dlouhodobých cílů co nejúčinnějším a nejúčelnějším způsobem s ohledem na náklady;
Agrees with the Commission's and the IEA’s assumption that any delay in investing in emissions reductions and the relevant energy technologies would lead to higher costs at a later stage; considers that, if it is to meet the long-term target of 80-95% reductions by 2050, as confirmed once again by the European Council on 4 February 2011,the EU will have to speed up its efforts; welcomes, therefore, the Commission’s intention to draw trajectories designed to achieve long-term targets in the most cost-efficient and effective way;
17. odsuzuje skutečnost, že dotováním cen energie a neuplatňováním žádných omezení či kvót na emise CO 2 dosahují některé země mimo EU komparativních konkurenčních výhod; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že tyto země neomezují emise CO 2 a jsou tudíž levnější, mohou být tyto země méně ochotné připojit se k mnohostranné celosvětové dohodě o boji proti globálnímu oteplování;
Deplores the fact that, by subsidising energy prices and applying no restrictions or quotas on CO 2 emissions, certain countries outside the EU are gaining comparative competitive advantages; stresses that, because their CO 2 emissions are unrestricted and thus cheaper, these countries might be less willing to join a multilateral global agreement to fight global warming;
18. vyzývá k uplatňování obecné zásady, že by EU měla usilovat snížení emisí CO 2 co nejúčinnějším způsobem z hlediska nákladů, přičemž by měla podporovat včasné zavádění slibných inovativních technologií a investic v souladu s dlouhodobým cílem EU v oblasti klimatu; domnívá se, že při uplatňování této obecné zásady je třeba dodržet zásadu subsidiarity;
Calls for the application of a general principle that the EU should follow the most cost-effective pathway to reduce CO 2 emissions while supporting the timely deployment of promising innovative technologies and investments which are in line with the EU’s long-term climate target; believes that the subsidiarity principle has to be respected in the implementation of that principle;
19. žádá, aby energetická účinnost byla prioritou v rámci budoucích politických opatření zaměřených klima; bere na vědomí plán Komise do roku 2050, který odhaduje, že pokud by EU náležitě uplatňovala své současné politiky a dosáhla především svého cíle v oblasti energetické účinnosti, tedy omezení spotřeby o 20 % do roku 2020, umožnilo by se tak snížení emisí do roku 2020 o 25 % i více v jejím rámci; domnívá se, že podle hodnocení dopadu, které vypracovala Komise, by tato úroveň snížení by stále vedla k tomu, aby dlouhodobého cíle snížení emisí skleníkových plynů oproti úrovni z roku 1990 o 80–95 % bylo dosaženo nákladově účinným způsobem, a že přístup stanovující nižší cíle by vedl ke značně vyšším celkovým nákladům po celé období;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
26. konstatuje, že Komise zjistila, že je potřeba investovat 1 trilion EUR do kapacity výroby elektřiny a modernizace energetické, dopravní a rozvodné infrastruktury EU do roku 2020, což by mělo být financováno zejména ze sazeb cen energie; žádá, aby tyto investice byly provedeny s cílem dokončit propojení vnitřního trhu s energií, který zaručí dodávky energie, zlepší začlenění energií z obnovitelných zdrojů do evropského energetického systému, přičemž zohlední specifika energetické skladby každé země, zvýší energetickou účinnost a umožní spotřebitelům profitovat z nových technologií; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit elektrická propojovací vedení mezi členskými státy, aby bylo možné plně využít velkých investic, které vynakládá mnoho zemí zejména v oblasti energie z obnovitelných zdrojů;
Notes that the Commission has identified investment needs of €1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU's energy transmission and distribution infrastructures by 2020, mainly to be financed through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix; increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to fully exploit the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
Opatření v oblasti průmyslové politiky
Industrial policy measures
28. domnívá se, že začlenění sektorových přístupů do systému EU pro obchodování s emisemi by zvýšilo celkovou hospodářskou účinnost ve všech zúčastněných zemích; zdůrazňuje, že přínos rozšíření sektorového přístupu na další odvětví a země stojí za zvážení;
Considers that integrating sectoral approaches into the EU ETS would increase overall economic efficiency in all participating countries; stresses that it is worth considering the benefits of extending sectoral approaches to cover further sectors and countries;
31. bere na vědomí přínos jaderné energie k omezení emisí CO 2 , protože uzavření jaderných elektráren provozovaných na území EU by vedlo k 50% zvýšení emisí;
Notes the contribution made by nuclear energy to reducing CO 2 emissions, since closing nuclear power plants operating in the EU would lead to a 50% increase in emissions;
38. vítá záměr Komise zaměřit opatření v rámci boje proti změně klimatu na dlouhodobé směry a podporuje myšlenku střednědobých cílů, jako například cílů do roku 2030; je přesvědčen, že realistické střednědobé a dlouhodobé cíle vytvářejí jednoznačnější pobídky pro investory k tomu, aby investovali udržitelným způsobem, a že stanovení vyšších cílů ve stávajícím rámci do roku 2020 může být z hlediska investic příliš ambiciózní;
Welcomes the Commission's intention to gear climate policies towards long-term trajectories and supports the idea of intermediate targets, for example for 2030; is convinced that realistic medium- and long-term objectives provide for clearer incentives for investors to engage in sustainable investments, and that setting higher targets within the current 2020 framework might be too ambitious from an investment perspective;
41. zdůrazňuje možný růst evropské konkurenceschopnosti vyplývající z inovací a nárůstu investic v důsledku přechodu na udržitelné hospodářství; zdůrazňuje, že intenzivnější úsilí EU o zmírnění změny klimatu vytvářelo výhody pro mezinárodní konkurenty EU v mnoha odvětvích v podobě nižších nákladů a zároveň by vedlo k vytvoření konkurenčních limitů pro společnosti v EU působící v oblasti technologií šetrných ke klimatu; domnívá se, že podpis mezinárodní dohody by pro konkurenty EU v dotyčných odvětvích znamenalo vzdát se výhod v podobě nižších nákladů, zatímco konkurenční limity EU by pravděpodobně zůstaly nedotčeny;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that for the EU's competitors in the sectors concerned signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
Závěr studie ze dne 3. března 2011 provedené evropsko-středomořským střediskem pro změnu klimatu o makroekonomickém dopadu politiky EU na zmírnění změny klimatu přesahující cíl 20% snížení emisí. ;
Conclusion of a study of 3 March 2011 by the Euro-Mediterranean Centre for Climate Change on the ‘Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target’. ;
51. zdůrazňuje, že pro průmyslová odvětví ohrožená únikem uhlíku neexistuje jednotné řešení a že pro volbu mezi jednotlivými dostupnými nástroji jsou důležitá základní kritéria, jako je povaha výrobků nebo struktura trhu (bezplatné udělování povolenek, státní pomoc nebo opatření na hranicích);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
58. v této souvislosti připomíná sdělení Komise ke strategii EU 2020, v němž se vyzývá k přenesení daňové zátěže z pracovní síly na energetiku; vítá návrh ohlášený v analýze ročního růstu, podle nějž by se měl evropský rámec pro zdanění energie přizpůsobit cílům EU v oblasti energie a ochrany klimatu ;
Recalls, in this context, the Commission communication on the EU2020 strategy calling for a shift in the tax burden from labour to energy; welcomes the announcement in the annual growth survey of a proposal to adapt the European framework for energy taxation in line with the EU energy and climate objectives;
60. vyzývá Komisi, aby přijala následující praktická opatření:
Calls on the Commission to take the following practical measures:
· vyhodnotila dopady politik snížení emisí z domácností na zaměstnanost, včetně pracovních příležitostí, a podpořila zvýšení gramotnosti v oblasti nízkouhlíkových technologií, potřeby rekvalifikace a zvýšení kvalifikací, vzdělávání a odbornou přípravu související s energetikou, především co se týče malých a středních podniků;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· provedla analýzu, do jaké míry členské státy plní závazek věnovat minimálně 50 % příjmů z dražeb povolenek na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobení, a případně navrhla potřebná opatření;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· provedla analýzu dopadů stanovení vyšších cílů snižování emisí EU na úrovni členských států, jak vyplývá ze závěrů zasedání Rady pro životní prostředí ze dne 14. března 2011;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· poskytla odpovídající finanční prostředky na Evropský strategický plán pro energetické technologie;
· provide proper financing for the SET-Plan;