natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i) poskytování záruk poskytovatelům mikroúvěrů ze strany vnitrostátních nebo evropských fondů;
(i) the provision by national or EU funds of guarantees for providers of micro-credit;
(iii) hledání a výměna osvědčených postupů v operační oblasti, např. pokud jde o požadavky na alternativní zajištění úvěru, netradiční metody posouzení úvěrové bonity, bodový systém a úlohu zprostředkovatelů;
(iii) research and the exchange of best practices in the operational field, e.g. as regards alternative collateral requirements, non-traditional credit worthiness evaluation methods, scoring systems and the role of intermediaries;
(iv) vytvoření internetových stránek, na kterých by případní příjemci mikroúvěrů mohli představit své projekty osobám nebo subjektům ochotným půjčit peníze na jejich podporu;
(iv) the creation of a website where potential recipients of micro-credits can present their projects to those willing to lend money to support them; and
(v) vytvoření celounijní databáze, která by obsahovala pozitivní i negativní údaje o předchozích úvěrech subjektů, které se ucházejí o poskytnutí mikroúvěru.
(v) the creation of an EU-wide database comprising positive and negative credit data on micro-credit borrowers.
b) Aby nedocházelo k duplicitní práci, měla by Komise:
(b) To avoid duplication, the Commission should:
(i) jmenovat jeden koordinační subjekt, v němž by se soustředila veškerá finanční činnost EU spojená s mikroúvěry,
(i) appoint a single coordination entity where all EU financing activities concerning micro-credit are pooled; and
(ii) (spolu)financovat projekty pouze tam, kde mohou být kombinovány se zachováním sociálního zabezpečení, jako je podpora v nezaměstnanosti a sociálními příspěvky, a to na základě analýzy poskytovatele obchodních služeb, který by měl zohlednit výsledky podniku a výši životního minima v daném členském státě.
(ii) (co-)finance projects only where they can be combined with the retention of social security entitlements, such as unemployment benefit and income support, on the basis of the analysis of the business services provider, who should takes into account the achievements of the business and the national minimum living standard.
Doporučení 3: harmonizovaný rámec EU pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce
Recommendation 3 : on a harmonised EU framework for bank and non-bank MFIs
Komise by měla navrhnout právní předpis, na jehož základě by vznikl celounijní rámec pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce.
The Commission should propose legislation to provide an EU-wide framework for bank and nonbank MFIs.
Rámec pro nebankovní mikrofinanční instituce by měl obsahovat tyto prvky:
The non-bank MFIs framework should include:
a) jasnou definici poskytovatelů mikroúvěrů za předpokladu, že nepřijímají vklady, a proto podle směrnice o kapitálových požadavcích nepředstavují finanční instituci;
(a) a clear definition of micro-credit providers, providing that they do not take deposits, and therefore do not constitute financial institutions under the CRD;
b) schopnost provozovat pouze činnost spojenou s poskytováním úvěrů;
(b) the ability to conduct credit-only activities;
c) schopnost dalšího půjčování vypůjčených finančních prostředků;
(c) the ability to on-lend; and
d) harmonizovaná pravidla založená na riziku, pokud jde o poskytnutí povolení, registraci, vykazování a pečlivý dohled.
(d) harmonised, risk-based rules as regards authorisation, registration, reporting and prudential supervision.
Doporučení 4: směrnice 2005/60/ES
Recommendation 4 : on Directive 2005/60/EC
Komise by při přehodnocování směrnice 2005/60/ES měla zajistit, aby ustanovení této směrnice nebyla pro osoby bez trvalé adresy a osobních dokumentů překážkou, která by jim bránila získat mikroúvěr, a to tím, že povolí zvláštní výjimku z ustanovení týkajících se prověřování zákazníků.
The Commission should, while reviewing Directive 2005/60/EC, ensure that the provisions laid down in that Directive do not constitute obstacles preventing people who have no permanent address or personal identification documents from accessing micro-credit, by allowing for a special exemption in the provisions regarding customer due diligence.
Doporučení 5: pravidla hospodářské soutěže
Recommendation 5 : on competition rules
a) Komise by při přehodnocování pravidel týkající se podpory de minimis měla zajistit:
(a) The Commission should, while reviewing the de minimis rules, provide for:
(i) diferenciaci limitů de minimis mezi členskými státy, pokud jde o finanční podporu pro poskytovatele mikroúvěrů;
(i) the differentiation of the de minimis limits between Member States when it comes to financial support for micro-credit providers;
(ii) zrušení diskriminace podpory de minimis poskytnuté podniku v oblasti zemědělství, pokud je tato pomoc poskytována v souvislosti s mikroúvěrem;
(ii) the abolition of the discrimination of de minimis aid granted to an undertaking in the agricultural sector if the aid is granted in connection with micro-credit; and
(iii) snížení administrativní zátěže, pokud je pomoc poskytována v souvislosti s mikroúvěrem.
(iii) a reduction of the administrative burden if the aid is granted in connection with micro-credit.
b) Komise by měla v právním předpise stanovit, že úloha poskytovatelů mikroúvěrů a příp. veřejná podpora, kterou tyto instituce dostávají, musí být v souladu s předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže.
(b) The Commission should specify in legislation that the role of micro-credit providers and, if applicable, the public support that such institutions receive are in line with the EU competition rules.
c) Komise by měla zavést pravidla, která by v rámci zadávání veřejných zakázek umožnila preferenční zacházení se zbožím a službami poskytovanými osobami, jimž by poskytnut mikroúvěr.
(c) The Commission should implement rules that allow for a preferential treatment of goods and services provided by micro-credit borrowers in public procurement procedures.
Poskytování mikroúvěrů má svůj původ v jižní Asii a Latinské Americe, kde byly první iniciativy zaměřené na poskytování mikroúvěrů zahájeny v polovině 70. let.
The provision of microcredit has its roots in South Asia and Latin America, where first microcredit initiatives were launched in the mid-1970s.
Nejznámější projekt v oblasti poskytování mikroúvěrů představuje banka Grameen Bank v Bangladéši založená v roce 1976 prof. Muhammadem Yunusem.
The most famous microcredit project is Grameen Bank in Bangladesh, which was founded in 1976 by Prof. Muhammad Yunus.
Obchodní model Grameen Bank, který je v současnosti největší mikrofinanční institucí s více než 6 miliony půjčovatelů, posloužil mnoha dalším mikrofinančním institucím.
The business model of Grameen Bank, which is today the largest micro-finance institution (MFI) with more than 6 million borrowers, has been copied by many other MFIs.
Úspěch poskytování mikroúvěrů při zmírňování chudoby v rozvojových zemích nebyl zatím v kontextu EU využit.
The success of the microcredit business in relieving poverty in developing countries has up to now not been translated into the EU context.
Úspěch evropské iniciativy v oblasti poskytování mikroúvěrů by mohl být významným přínosem k dosažení cílů přepracované Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a k vytvoření inovativního, tvůrčího a dynamického evropského hospodářství.
A success of a European initiative on microcredit could contribute substantially to the achievement of the objectives of the Revised Lisbon Strategy for growth and jobs and the creation of an innovative, creative and dynamic European economy.
Malé podniky přestavují významný zdroj růstu, vytváření pracovních míst, podnikatelských schopností, inovací a soudržnosti v rámci EU.
Small enterprises are an essential source of growth, employment, entrepreneurial skills, innovation and cohesion in the EU.
Mikroúvěry mohou podpořit zejména jednu ze čtyř priorit Lisabonské strategie, totiž uvolnění podnikatelského potenciálu, tím, že prostřednictvím samostatného podnikání napomohou sociální a hospodářské (re)integraci jednotlivců.
Microcredit can in particular support one of the four priorities of the Lisbon strategy, namely the unlocking of business potential, by helping socially and economically (re-) integrate people through self-employment.
Lisabonskou strategii bude možné považovat za úspěšnou ve skutečnosti pouze tehdy, pokud se podaří podstatně zvýšit úroveň zaměstnanosti.
In fact only if the level of employment is significantly raised can the Lisbon strategy be regarded as successful.
(Termín „mikrofinance“ zahrnuje také další finanční služby malého rozsahu, jako např. mikropojišťovnictví, základní běžné účty a spořitelní účty.
(The term 'microfinance' encompasses also other small scale financial services such as microinsurance, basic current accounts and savings accounts.
Zpráva o mikroúvěrech se těmito pojmy nezabývá.)
These concepts will not be addressed in the report on micro-credit.)
Komise definuje mikroúvěr jako půjčku v hodnotě maximálně 25 000 eur poskytnutou velmi malým podnikům (tj. podnikům s méně než 10 zaměstnanci, jejichž roční obrat anebo roční bilanční suma nepřesahuje 2 miliony eur).
The Commission defines a microcredit as a loan of 25,000 EUR or less, made to a micro-enterprise (i.e. an enterprise with fewer than 10 employees whose annual turnover and/or annual balance sheet total does not exceed 2 m EUR).
Sdělení Komise „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ zveřejněné v listopadu 2007 vyzývá členské státy, aby vhodným způsobem pozměnily vnitrostátní institucionální, právní a obchodní rámec, aby bylo možné vytvořit vhodnější prostředí pro rozvoj mikroúvěrů.
The Commission communication 'A European initiative for the development of microcredit in support of growth and employment', published in November 2007, invites the Member States to adapt as appropriate national institutional, legal and commercial frameworks necessary to promote a more favourable environment for the development of micro-credit.
Kromě toho byla zahájena nová iniciativa na úrovni EU – JASMINE, která se zaměřuje na podporu rozvoje nebankovních mikrofinančních institucí v členských státech.
In addition, JASMINE was launched, a new European-level facility which aims at supporting the development of non-bank MFIs in Member States.
Přestože jsou základní součásti této iniciativy slibné, jejich nevýhoda spočívá v tom, že tato oblast je z velké části ponechána v rukou členských států, místo aby byl vytvořen skutečně evropský rámec.
Even though the elements of this initiative are promising, their drawback is that they leave the issue largely in the hands of Member States instead of establishing a truly European framework.
Cílové skupiny
Target groups
Zpravodaj se domnívá, že výsledek evropské iniciativy v oblasti poskytování mikroúvěrů by měl být inovativní a měl by se zaměřovat na cílové skupiny, kterým se dosud nedostalo patřičné pozornosti.
In the opinion of the rapporteur, the outcome of a European initiative in the field of microcredit should be innovative, focussing on target groups that are up to now not paid sufficient attention.
Vzhledem k tomu, že existuje řada iniciativ zaměřených na MSP, které spadají do kategorie „malé“ a „střední“ podniky, a že tyto cílové skupiny se zpravidla obracejí na tradiční banky, měla by se evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů zaměřovat spíše na znevýhodněné osoby, které chtějí založit mikropodnik, jako např. na (dlouhodobě) nezaměstnané, osoby závislé na sociálních dávkách, přistěhovalce, etnické menšiny, osoby zapojené do neformální ekonomiky či žijící v znevýhodněných venkovských oblastech a na ženy.
As there are plenty of initiatives targeting SMEs that fall in the category of 'small' and 'medium sized' enterprises, and these target groups are in general served by traditional banks, the focus of a European initiative for the development of microcredit should rather be disadvantaged persons who want to start a micro enterprise, such as the (long-term) unemployed, welfare dependents, immigrants, ethnic minorities, people active in the informal economy or living in deprived rural areas and women.
Je proto nutné vzít v úvahu, že cílové skupiny v členských státech jsou velmi rozdílné, a proto se od sebe v mnohém liší.
Thereby, it has to be taken into account that the target groups in the Member States differ widely and are very diverse respectively.
Je nutné zabývat se otázkou, kdo by měl být prostředníkem mezi osobou žádající o úvěr a poskytovatelem úvěru.
The question needs to be considered who should intermediate between credit taker and credit supplier.
Mělo by se uvažovat o tom, že by jako prostředník mohla sloužit osoba ze samotné cílové skupiny.
It is necessary to consider that an intermediary may be selected from the target group itself.
Na jedné straně by toto řešení mohlo být účinné z toho důvodu, že členové cílové skupiny by mohli mít větší důvěru v někoho, kdo je jedním z nich, než v osobu stojící mimo skupinu.
Such a solution may be efficient on the one hand, as the target group members may trust such an inside intermediary more that an outsider.
Na druhé straně nemusí být systém úvěrů poskytovaných v rámci skupiny pro určité skupiny ideální, protože může podporovat vládu již existující vyšší třídy uvnitř takové skupiny.
On the other hand, an inside credit system may not be ideal for certain groups, as it may foster the reign of an already existing upper class in the group.
Specifické vlastnosti mikroúvěrů
Specific features of microcredit
Zástupci tradičního bankovního sektoru se domnívají, že poskytování půjček cílové skupině, na níž jsou mikroúvěry zaměřeny, jak je uvedeno výše, je riskantní a nákladné.
The established banking sector considers lending to the microcredit target groups as defined above as risky and cost intensive.
Obchodní banky argumentují tím, že musejí čelit nepřijatelně vysokému riziku nesplácení úvěrů a nízkému zisku.
Commercial banks argue that they are confronted with unacceptably high risks of default and low margins.
V důsledku toho tyto banky nemají zájem o určitou část zákazníků, kteří se tak stávají osobami, kterým nelze bankovní služby poskytnout.
As a result, these banks are not interested in certain client segments which end up being 'non-bankable'.
To znamená, že se poskytování mikroúvěrů od poskytování tradičních bankovních služeb liší.
This means that the business of microcredit is different from traditional banking business.
Jeho součástí jsou zcela nové a subjektivní prvky, jako jsou požadavky na alternativní či nulové zajištění úvěru a netradiční posouzení úvěrové bonity.
It includes innovative and subjective elements such as alternative or no collateral requirements and non-traditional credit worthiness evaluation.
V mnoha případech se mikroúvěry poskytují nikoli jen z ekonomických důvodů a za účelem vytváření zisku, ale také z důvodu zajištění soudržnosti, tím, že se snaží o (opětovné) začlenění znevýhodněných osob do společnosti.
In many cases, microcredit is granted not only for economic reasons and not only to make profit, but serves also a cohesion purpose, by trying to (re-)integrate disadvantaged people into the society.
Poskytnutí mikroúvěru s sebou v důsledku malého rozsahu úvěru, chybějícího či nedostatečného zajištění a vysokých nákladů na zpracování úvěru nese vysoké provozní náklady, jelikož je často obtížné klienty fyzicky zastihnout a existuje u nich nutnost poskytování rozsáhlých služeb na podporu podnikání a poradenství; tyto charakteristické prvky obvykle vyžadují širokou a drahou síť osob blízkých cílové skupině.
The granting of microcredit entails higher operational costs, due to the small loan size, the lack of (sufficient) collateral and high handling costs, as clients are often difficult to reach physically and the need for intense business support services and advice - these characteristics generally necessitate a broad and expensive network of people who are close to the target group.
Přestože je poskytování mikroúvěrů nerentabilní, má jeho podpora z ekonomického hlediska smysl, protože obecně je finanční podpora samostatného podnikání nižší než náklady na dávky v nezaměstnanosti, alespoň ze střednědobého a dlouhodobého pohledu.
But even if the provision of microcredit is not profitable, it makes economic sense to support it, as in general the financial support for self-employment is lower than the cost of unemployment benefits, at least in the medium and long term.
Možné součásti evropské iniciativy týkající se mikroúvěrů
Possible elements of a European initiative on microcredit
Zviditelnění problematiky mikroúvěrů
Giving microcredit visibility
Aby se problematice mikroúvěrů dostalo na úrovni EU potřebného zviditelnění, které by napomohlo jejímu rozvoji, je nutné zavést samostatnou kategorii ve statistice a v oblasti regulace bankovního sektoru.
In order to give the concept of microcredit the visibility that is needed at the EU level to favour its development, its introduction as a separate category in statistics and banking regulation is needed.
Je nutné se tázat, zda je vhodná jednotná definice mikroúvěru, která se vztahuje na všechny členské státy a kterou používá Komise.
In this regard, it is questionable whether the undifferentiated definition of microcredit applying to all EU Member States used by the Commission is appropriate.
Mikroúvěry by se měly podporovat také pomocí daňových pobídek a zrušení horní hranice úrokových sazeb.
Microcredit should also be promoted by tax incentives and the abolition of interest rate caps.
Důvodem horní hranice úrokových sazeb je ochrana vypůjčovatelů před neúměrně vysokou cenou půjček.
The reason behind interest rate caps is the protection of borrowers against excessively high costs of borrowing.
Horní hranice úrokových sazeb však může vést k tomu, že půjčovatelé nebudou schopni pokrýt náklady spojené s poskytováním půjček a lidé si budou peníze půjčovat od lichvářů, kteří si účtují ještě vyšší úrokové sazby.
However interest rate caps can prevent lenders from covering their costs of lending and force people to borrow from loan sharks that charge even higher interest rates.
Mnoho profesionálů zapojených do poskytování mikroúvěrů tvrdí, že problémem spojeným s mikroúvěry na straně vypůjčovatelů není cena půjček, ale přístup k nim.
Many practitioners engaged in the microcredit business argue that the bottleneck with regard to microcredit on the borrower's side is not costs but access.
Jelikož se v případě mikroúvěrů jedná o malé částky s krátkou dobou splatnosti, jsou jednotlivé splátky nízké, a to i přes úrokové sazby, které se na první pohled zdají být neúměrně vysoké.
As microcredits are small amounts with short maturity, repayment instalments are minor in spite of interest rates that seem to be prohibitively high at first glance.
Horní hranice úrokových sazeb by se proto měla používat pouze v případech spotřebních úvěrů.
Therefore, interest rate caps should be applied only when it comes to consumer loans.
Financování ze strany EU
EU funding
S výjimkou iniciativy JASMINE mají iniciativy EU, jejichž cílem je podpora poskytování mikroúvěrů, širší možnost použití než jen na mikroúvěry, což je v rozporu s cílem specifického zaměření na podporu znevýhodněných osob, kterým je poskytování mikroúvěrů.
With the exception of JASMINE, the EU initiatives that should foster microcredit have a wider application range than microcredit, which interferes with the objective of specifically focussing on the support of disadvantages people by granting them microcredit.
Mnohostrannost iniciativ a jejich administrativní složitost navíc způsobuje, že je nelze využít v případě malých projektů.
Moreover, the plurality of initiatives and their administrative complexity make it difficult for small projects to benefit from them.
Bylo by vhodné zjednodušit iniciativy EU a pečlivěji rozlišovat mezi specifickými cílovými skupinami.
A streamlining of the EU initiatives and a more accurate differentiation between the specific target groups could be useful.
Aby bylo možné podporovat poskytování mikroúvěrů znevýhodněným cílovým skupinám, mělo by být financování ze strany EU poskytováno pod podmínkou, že budou podporovány osoby patřící do těchto cílových skupin, a to v následujících oblastech:
To foster the provision of microcredit to disadvantaged target groups, EU funding should be granted under the condition that people belonging to these target groups are supported, in the following fields:
- nepřímá podpora poskytnutím záruk, jelikož to představuje stimul pro poskytování další soukromé podpory;
- Indirect support by the provision of guarantees, as this provides incentives for additional private support.
- úhrada nákladů na poskytování služeb na podporu podnikání, pokud je poskytuje samotná mikrofinanční instituce nebo jiné organizace.
- The covering of costs for the provision of business support services, if carried out by the MFI itself or other organisations.
Zásadní význam má přístup ke službám na podporu podnikání (jako např. instruktáže, školení, poradenství, finanční vzdělávání, poradenské telefonní linky, skupiny mikropodnikatelů), který by měli mít zakladatelé mikropodniků patřící do znevýhodněné cílové skupiny;
Access to business support services (such as mentoring, training, advice, financial education, hotlines, micro-entrepreneur circles) for founders of micro-enterprises belonging to a disadvantaged target group is essential.
- hledání a výměna osvědčených postupů, např. pokud jde o zcela nové metody poskytování a zajištění mikroúvěrů a snižování rizika spojeného s jejich poskytováním (např. požadavky na alternativní zajištění, netradiční způsoby hodnocení úvěrové bonity a bodové systémy).
- Research and exchange of best practices, e.g. as regards innovative techniques for the granting, safeguarding and risk mitigation of microcredit (such as alternative collateral requirements, non-traditional credit worthiness evaluation methods or scoring systems).
Bylo by potřeba zjistit, do jaké míry jsou tyto metody vhodné v kontextu EU a pro jednotlivé cílové skupiny.
It should be assessed to what extend such approaches work in an EU context and with which target group.
Je nutné podporovat rozsáhlou výměnu osvědčených postupů a zkušeností (jednotlivých zemí a regionů uvnitř i mimo EU).
An extensive exchange of best practices and experiences (of countries and regions in and outside Europe) should be promoted.
Regulace poskytovatelů mikroúvěrů
Regulation of microcredit providers
Zdá se, že pokud jde o poskytování mikroúvěrů ze strany licencovaných finančních institucí, směrnice o kapitálových požadavcích neklade žádné přímé překážky.
As regards the provision of microcredit by licensed financial institutions, the Capital Requirements Directive (CRD) does not seem to pose direct obstacles.
Tradiční banky však a priori nemají zájem poskytovat své služby lidem, kteří nesplňují jejich kritéria, a proto se zdá, že nebankovní mikrofinanční instituce tak mají lepší možnost obhospodařovat tuto cílovou skupinu.
However by definition traditional banks are not willing to serve 'non-bankable' people and non-bank MFIs seem therefore better positioned to cover this target group.
Bylo by však vhodné zajistit, aby se ve směrnici o kapitálových požadavcích zacházelo s mikroúvěry, které jsou na základě předchozích zkušeností považovány za méně riskantní (dle zkušeností řady poskytovatelů mikroúvěrů je zřejmé, že míra splácení úvěrů je obecně mimořádně vysoká), lépe.
Nevertheless a more favourable treatment under the CRD for microcredits which historical record indicate as less risky (experience of many microcredit providers has shown that repayment rates are in general remarkably high) should be foreseen.
K širšímu uznání mikroúvěrů by také přispělo zavedení termínu „mikroúvěr“ do směrnice o kapitálových požadavcích.
An introduction of the term 'microcredit' in the CRD would also contribute to its wider recognition.
Kromě toho jsou některé překážky nepřímo důsledkem určitých aspektů směrnice o kapitálových požadavcích a toho, že se tato směrnice zakládá na zásadě minimální harmonizace.
Furthermore, some aspects of the CRD and the fact that this Directive is based on the minimum harmonisation principle, pose obstacles indirectly.