natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58. zdůrazňuje, že uplatňování informačních a komunikačních technologií v silniční dopravě a ve vztahu k jejím styčným bodům s jinými druhy dopravy významně přispěje ke zvýšení energetické účinnosti a bezpečnosti tohoto druhu dopravy, a to tím spíše, dojde-li současně k logistickým vylepšením a další racionalizaci dopravy, a vyzývá Komisi a členské státy, aby v celé Unii zajistily koordinované a účinné zavedení systému e-Freight a inteligentních dopravních systémů;
Underlines that the application of information and communication technologies (ICT) to the road transport sector and its interfaces with other modes of transport will make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security of road transport and even more if it is combined with logistics improvements and other rationalisation of transport, and calls on the Commission and the Member States to ensure a coordinated and effective deployment of e-Freight and Intelligent Transport Systems (ITS) within the Union as a whole;
62. vyzývá Komisi, aby u všech dopravních prostředků podporovala nákladově efektivní vývoj a používání inovativních zařízení, která zlepší energetickou účinnost (např. spoilery u nákladních automobilů a jiná vylepšení aerodynamiky či funkčnosti);
Calls on the Commission to promote the development and the use of innovative devices to improve energy efficiency (e.g. spoilers for trucks and other forms of improved aerodynamics, or functioning) for all means of transport in a cost-efficient manner;
64. vyzývá Komisi, aby zvážila zavedení jednotného povinného celoevropského systému označování osobních vozidel, což by omezilo narušování trhu, přispělo k lepší informovanosti evropské veřejnosti a k využívání technických inovací při snižování spotřeby energie a znečišťujících emisí z vozidel; rovněž vyzývá Komisi, aby prověřila možnost rozšířit navrhovaný jednotný systém označování na elektromobily a hybridní vozidla;
Calls on the Commission to consider adopting a single mandatory pan-European system of labelling for passenger vehicles which would have a positive effect on reducing market distortions, increasing public awareness in Europe and assisting technological innovation in reducing energy consumption and pollutant emissions from vehicles; also calls on the Commission to examine the possibility of extending the proposed single labelling system to include electric and hybrid vehicles;
68. uznává, že zavedení modulárních silničních vlaků je udržitelným řešením, které přispívá k vyšší míře energetické účinnosti odvětví silniční dopravy; dále uznává, že rozdílná pravidla, jimž modulární silniční vlaky čelí při přejezdu hranic mezi zeměmi, působí proti rozsáhlejšímu využívání tohoto druhu silniční dopravy; vyzývá Komisi, aby prošetřila, které rozdíly v pravidlech je možné jednoduše překonat a jak lze zajistit vyšší míru přeshraniční přepravy modulárními silničními vlaky;
Acknowledges that the deployment of modular road trains is a sustainable solution which contributes to a higher energy efficiency level in the road transport sector; further acknowledges that the diverging set of rules which modular road trains encounter when crossing country borders are detrimental for an increased use of this method of road transport; calls upon the Commission to inquire which differences in rules can easily be bridged and how an increased level of cross-bordering transport by modular road trains can be ensured;
Pobídky a financování
Incentives and financing
80. zdůrazňuje, že je potřeba zlepšit využívání stávajících fondů EU, jako je např. EFRR a EZFRV, na opatření zaměřená na energetickou účinnost; vyzývá členské státy, aby energetické účinnosti přiznaly prioritní postavení ve svých operačních programech, a vyzývá Komisi a vnitrostátní orgány, aby zajistily snadnější využívání strukturálních fondů pro opatření v oblasti energetické účinnosti, například zabezpečením lepšího toku informací na místní úrovni nebo zřizováním jednotných správních míst, a v neposlední řadě připomíná, že tato opatření by měla být vyhodnocována, přičemž významným parametrem tohoto hodnocení by měly být výsledky v oblasti energetické účinnosti;
Stresses the need to improve the use of existing EU funds such as the ERDF and EAFRD for energy efficiency measures; urges the Member States to make energy efficiency a priority in their operational programmes, and calls on the Commission and the national authorities to develop ways to facilitate the use of structural funds for energy efficiency measures, such as ensuring better information flow to the local level or establishing one-stop shops and finally reminds that those measures should be evaluated and that energy efficiency gains be an important parameter in this evaluation;
za účelem zvýšení informovanosti a zlepšení know-how řídících orgánů a veřejnosti a také soukromých finančních institucí, pokud jde o strategie financování a institucionální požadavky na podporu investic do energetické účinnosti,
to raise awareness and know-how among managing authorities and public as well as private financial institutions on funding strategies and institutional requirements to support energy efficiency investments,
za účelem podpory veřejných a soukromých finančních institucí při provádění odpovídajících opatření a uplatňování finančních nástrojů,
to support public and private financial institutions in implementing corresponding measures and financial instruments,
za účelem vytvoření udržitelných a efektivních finančních nástrojů tak, aby byly finanční prostředky lépe využity k investicím do energetické účinnosti,
to structure sustainable and efficient financial instruments to better utilise available funds for energy efficiency investments,
za účelem předávání osvědčených postupů a zkušeností mezi členskými státy a jejich finančními zprostředkovateli,
to encourage the transfer of best-practices experience among Member States and their financial intermediaries,
za účelem vytvoření účinného komunikačního nástroje a zahájení dialogu zaměřeného na občany, jehož cílem by bylo předávat informace o energetické účinnosti cílovým skupinám osob a sloužit jako vodítko pro jejich chování, pokud jde o spotřebu energie;
to create an effective communication tool and to initiate a dialogue aimed at citizens in order to disseminate energy efficiency information to targeted categories of people and to guide their behaviour regarding energy consumption;
91. vyzývá Komisi, aby prozkoumala použitelnost inovativních forem regulace, které dokáží účinně propojit značný potenciál k úsporám energie v nových členských státech s kapitálem a technologickými možnostmi vyspělejších členských států;
Calls on the Commission to examine the applicability of innovative forms of regulation which can effectively combine the substantial potential for energy saving in the new Member States with the capital and technological potential of the more developed Member States;
96. domnívá se v této souvislosti, že rozvoj a uvádění inovativních technologií na trh tvoří základ pro zvýšení energetické účinnosti ve všech sférách použití, snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů;
Considers, in this context, the development and placing on the market of innovative technologies to be the basis for improving energy efficiency in all fields of application, for reducing greenhouse gas emissions and for increasing the share of renewable energies;
Energetická účinnost představuje nákladově nejúčinnější a nejrychlejší způsob snižování CO 2 a jiných emisí.
Energy efficiency is the most cost-efficient and fastest way to reduce CO2- and other emissions.
Nese s sebou obrovské výhody jak v oblasti hospodářského růstu, tak při vytváření pracovních míst.
The advantages are huge in terms of both economic growth and job creation.
Pracovní místa vznikají ve venkovských i městských oblastech, často v malých a středních podnicích, a jde o místní práce, které nemohou zabezpečit externí dodavatelé.
The jobs created will be in both rural and urban areas, often within SMEs and it will be local jobs, which cannot be outsourced.
Jedná se o místa v odvětví IT, stavebnictví a služby.
They will lie within IT, construction and services.
Od přijetí akčního plánu pro energetickou účinnost v roce 2006 bylo dosaženo výrazných úspěchů, politické a hospodářské souvislosti se však od té doby výrazně změnily.
A lot has been achieved since the adoption of the Energy Efficiency Action Plan in 2006; however, the political and economical context has changed quite a lot since then.
Proto je zjevně nutné přezkoumat politiku EU v oblasti energetické účinnosti tak, aby byla v souladu se stávajícími prioritami a vývojem.
Therefore, there is a clear need to review the EU's Energy Efficiency policy to align it with the current priorities and developments.
Východiskem pro revizi politiky EU v oblasti energetické účinnosti by mělo být důkladné zhodnocení úspěchů a nedostatků akčního plánu pro energetickou účinnost z roku 2006.
A thorough assessment of the achievements and shortcomings of the 2006 Energy Efficiency Action Plan should be undertaken as a basis for the revision of the EU's energy efficiency policy.
Opatření zaměřená na zvýšení úspor energie lze zavést prostřednictvím množství různých nástrojů na úrovni EU i na úrovni jednotlivých členských států, mezi něž patří například energetické štítky, ekologické normy pro energetické výrobky, energetická účinnost budov a mnoho dalších.
Measures towards boosting energy savings can be introduced through a great variety of instruments at EU-level and at national level such as labelling and eco-standards of energy-related products, the energy consumption of buildings, and many others.
Zpravodaj se domnívá, že by tvůrcové politik měli usilovat o diversifikaci prostředků, pomocí kterých chtějí v EU27 podpořit energetickou účinnost, a že některé nástroje je vhodnější použít na vnitrostátní úrovni.
It is the view of the rapporteur that policy-makers should seek to diversify the means by which they seek to make EU27 more energy efficient, and that some instruments are better suited to be used at the national level.
Cíle v oblasti energetické účinnosti
Energy efficiency targets
Je stále jasnější, že se EU nedaří plnit 20% cílovou hodnotu.
It seems to be more and more evident that the EU is not on track to meet its 20% target.
Evropské komisi v tomto ohledu chybí oficiální dokumentace.
There is a lack of official documentation from the European Commission in this respect.
Zatímco cíle týkající se emisí a obnovitelných zdrojů energie lze snadno změřit a jsou oficiálně zveřejňovány Eurostatem, statistiky energetické účinnosti jsou zpochybnitelné, neboť model PRIMES je často kritizován.
While the targets for emissions and renewables are easy to measure and officially made available by Eurostat, statistics on energy efficiency, on the other hand, are controversial as the PRIMES-model is often contested.
Zpravodaj se přesto domnívá, že Komise odpovídá za předkládání statistik vývoje všech zásadních součástí energetické politiky EU.
Nevertheless, the rapporteur believes that the Commission is responsible for presenting statistics on the development of all major elements of the EU's energy policy.
Je známou skutečností, že budovy představují v oblasti energetické účinnosti obrovský potenciál.
It is well-known that there is a huge potential in energy efficiency in buildings.
V současnosti je obtížné usilovat o přepracování Evropského programu pro obnovu a rozvoj vzhledem k tomu, že příslušná směrnice byla přepracována nedávno.
The recent recast of the EPBD makes it difficult to pursue another recast of this directive at this point.
Vzhledem ke svému významu však budovy vyžadují jiný přístup, který bude v souladu se zásadou subsidiarity a nebude porušovat právo na soukromé vlastnictví.
Nevertheless, the importance of buildings calls for a different approach, one which is in line with the principle of subsidiarity and does not infringe with the private property right.
Měli bychom se zabývat otázkou vhodných nástrojů financování a také tím, že je třeba podpořit odborné vzdělávání, přístup malých a středních podniků k informacím a zvyšování informovanosti obecně.
We should consider the issue of appropriate financing instruments as well as the need for strengthening professional training, access to information for SME and awareness-raising in general.
Je třeba zaměřit se na renovaci existujících budov, neboť tempo výstavby nových budov v EU klesá a mnoho starých budov disponuje v oblasti účinnosti největším potenciálem, pokud budou řádně renovovány.
A focus should be on renovation of existing buildings, since the construction rate of new buildings gets lower and lower within the EU and many old buildings dispose of the highest efficiency potential, if renovated properly.
Zpravodaj se domnívá, že by obecně měly být prosazovány dobrovolné dohody, v některých případech však minimální normy a konkrétní cíle přestavují nezbytná opatření, která trh nasměrují k větší energetické účinnosti.
As a general principle the rapporteur is of the opinion that voluntary agreements should be promoted, however in some cases minimum standards and concrete targets are necessary measures to move the market in a more energy-efficient direction.
Směrnice o ekodesignu je nejúčinnějším nástrojem politiky energetické účinnosti na úrovni EU a je rovněž nejlepším příkladem typu politiky, které by se EU měla snažit zavádět.
The Eco-Design Directive is the most effective instrument at EU-level in energy efficiency policy, and it is a prime example of the types of policy the EU should seek to introduce.
Nejslibnější přístup je zřejmě přístup založený na společných standardech, jež platí pro celý trh EU a jež povedou k větší konkurenci mezi členskými státy, čímž jim umožní konkurovat na světovém trhu.
The most promising approach seems to be founded on common standards for the EU-wide market, to introduce greater competition between Member States, enabling them to compete on the world market.
V odvětví čistých technologií je třeba překonat rozdíly mezi USA a Čínou na jedné straně a EU na straně druhé.
In the cleantech industry there is a need to bridge the gap between the USA and China, on one hand, and the EU, on the other.
Obě tyto země jsou v přijímání legislativních opatření zaměřených na podporu energeticky účinných řešení mnohem dále než EU.
Both countries are far more progressive than the EU with regard to adopting legislative measures promoting energy-efficient solutions.
Proto by měla EU a členské státy podporovat opatření a nástroje zaměřené na posílení financování.
Therefore, measures and instruments to boost financing should be supported by the EU and Member States.
Na úrovni EU by měly být vytvářeny pobídky ke zřizování vnitrostátních fondů pro energetickou účinnost, jež podporují smlouvy o energetické účinnosti.
The introduction of national energy efficiency funds which support EPC’s should be incentivised through a financial instrument at the European level.
Smlouvy o energetické účinnosti, prostřednictvím kterých zákazníci získávají zaručenou úsporu energie, vytváří pákový efekt, neboť takto investované prostředky se v časovém horizontu 2–15 let vrátí.
Energy Performance Contracting (EPC) whereby a customer purchases a guaranteed energy saving creates leverage as the investment is paid back over a time span of 2-15 years.
V malých a středních podnicích jsou tak vytvářena pracovní místa, spotřebitelé ušetří na účtech za energie a zároveň jsou snižovány emise.
Such a model creates jobs within SME’s, consumers earn a saving on the energy bills and emissions are reduced.
7. vyzývá k přijetí opatření pro řešení tzv. zpětného účinku, aby bylo zajištěno, že dopad technického pokroku nebude zmařen tlakem na snižování cen energií a větší spotřebou;
Calls for measures to tackle rebound effects so as to ensure that the impact of technical improvement is not negated through downward pressure on energy prices and increased consumption;
10. aniž by tím bylo dotčeno řádné provádění směrnice o ekodesignu, zdůrazňuje, že další zlepšení energetické účinnosti lze v určitých konkrétních odvětvích nejlépe dosáhnout prostřednictvím integrujících systémů; vyzývá Komisi, aby tyto možnosti podrobně prověřila a aby předložila odpovídající legislativní nástroje, na jejichž základě bude možné přistupovat k problematice energetické účinnosti spíše na systémové úrovni než na úrovni jednotlivých výrobků;
Notwithstanding the proper implementation of the Ecodesign directive, underlines that further gains in energy efficiency can best be achieved in the case of certain sectors by the use of integrative systems; calls on the Commission to study these possibilities in detail and to come forward with appropriate legislative tools that will allow for the implementation of a different approach, which addresses energy efficiency at system level rather than only at product level;
19. vyzdvihuje význam odpovídajícího financování energetické účinnosti, včetně využití části zisku z dražeb v rámci obchodování s emisemi; trvá na tom, že energetická účinnost musí být jednou z priorit příštího rámcového programu pro výzkum (FP 8).
Underlines the importance of appropriate financing for energy efficiency, including part of the revenue that come from auctioning under emissions trading; insists that energy efficiency must be a priority under the next Research Framework Programme (FP 8);
21. vyzývá Komisi, aby vytvořila vhodné evropské nástroje na podporu energetické účinnosti a aby je koordinovala s členskými státy s cílem poskytnout více pobídek a dosáhnout předpokládaného snížení emisí CO 2 co nejdříve;
Calls on the Commission to develop suitable Europe-wide instruments to support energy efficiency and to coordinate them with the Member States in order to create more incentives and achieve the goal of reducing CO2 as quickly as possible;
27. poukazuje na to, že jednou z výhod vozidel na elektrický pohon je jejich přínos pro kvalitu ovzduší v zastavěných oblastech; vyzývá Komisi, aby důkladně zhodnotila dopad širokého využití elektromobilů z hlediska energetické účinnosti a dosažení předpokládaného snížení emisí CO 2 ;
Points out that an advantage of electric vehicles is their contribution to improving air quality in built-up areas; calls on the Commission carefully to assess the impact of the widespread use of electric cars in terms of energy efficiency and compliance with the targets for reducing CO2 emissions;
7. konstatuje, že mezi evropskými regiony existují značné rozdíly, které brání stanovení standardního závazného cíle energetické účinnosti, což by rovněž neúměrně zatížilo především malé a střední podniky; navrhuje proto průběžně sledovat uplatňování stávajících právních předpisů a zahájit řízení o porušení v případech jejich nedodržování;
Observes that there are considerable differences among European regions preventing a standard binding energy efficiency target which would also place an undue burden on SMEs in particular; proposes therefore continuous monitoring of the implementation of existing legislation and the launch of infringement procedures in cases of non-compliance;
PE 448.852v03-00
PE 448.852v02-00
NÁVRH DOPORUČENÍ RADĚ B7‑0228/2010.......................................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010.................13
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ...........................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................15
týkající se vytvoření nástroje rychlé reakce EU
on setting up an EU rapid response capability
– s ohledem na článek 196 Lisabonské smlouvy, který stanoví, že „Unie podporuje spolupráci mezi členskými státy ve snaze posílit účinnost systémů pro předcházení přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám a pro ochranu proti nim“ a že „činnost Unie je zaměřena na napomáhání soudržnosti akcí podnikaných v oblasti civilní ochrany na mezinárodní úrovni“;
– having regard to Article 196 of the Lisbon Treaty which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’ and that ‘Union action shall aim to promote consistency in international civil-protection work’,
– s ohledem na článek 214 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že činnosti Unie v oblasti humanitární pomoci jsou určeny k poskytnutí „pomoci a podpory obyvatelstvu třetích zemí postiženému přírodními nebo člověkem způsobenými pohromami“ a že její činnosti „jsou prováděny v souladu se zásadami mezinárodního práva a v souladu se zásadami nestrannosti, neutrality a nepřípustnosti diskriminace“,
– having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union which states that the Union’s operations in the field of humanitarian aid are intended to provide ‘assistance and relief and protection for people in third countries who are victims of natural or man-made disasters’ and that its operations shall be ‘conducted in compliance with the principles of international law and with the principles of impartiality, neutrality and non-discrimination’,
– s ohledem na Evropský konsensus o humanitární pomoci, který v prosinci 2007 společně podepsali předseda Rady Evropské unie, předseda Evropského parlamentu a předseda Evropské komise, a na akční plán pro uplatňování konsensu, který v květnu 2008 předložila Komise,
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid jointly signed in December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the European Commission, and the Action Plan presented by the Commission in May 2008 for the implementation of the consensus,
– s ohledem na závěry Rady z prosince 2007, v nichž je Komise vyzývána, aby co nejlépe využívala mechanismus civilní ochrany Společenství a dále posilovala spolupráci mezi členskými státy,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection mechanism and to further strengthen cooperation between Member States,
– s ohledem na zásady pro použití prostředků vojenské a civilní ochrany pro odstraňování následků katastrof („zásady z Osla“) revidované dne 27. listopadu 2006,
– having regard to the guidelines on the use of military and civil defence assets in the event of disaster (Oslo Guidelines), as revised on 27 November 2006,
– s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 23. února 2009 nazvané „Strategie EU na podporu snižování rizika katastrof v rozvojových zemích“,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and to the European Parliament of 23 February 2009 on an ‘EU strategy for supporting disaster risk reduction in developing countries’,
– s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě z března 2008 nazvané „Posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy“ ( KOM(2008)0130 ) a na usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2008 o „posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy“
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of March 2008 on ‘Reinforcing the Union's Disaster Response Capacity’ (COM(2008) 0130) and the European Parliament resolution of 19 June 2008 on stepping up the Union's disaster response capacity
– s ohledem na zprávu Michela Barniera ze dne 9. května 2006 nazvanou „V zájmu evropských sil pro civilní ochranu: „europe aid“,
– having regard to the report of 9 May 2006 by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: europe aid’,
– s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. února 2010 o nedávném zemětřesení na Haiti
– having regard to the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti
– s ohledem na své usnesení ze dne 21. září 2010 o prevenci přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem,
– having regard to its resolution of 21 September 2010 on the prevention of natural and man-made disasters,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci ( A7-0332/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0332/2010 ),