natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a) specifické cíle pro přednostní využívání hnoje, například formou určitého podílu zpracovaných statkových hnojiv, a zohlednění zemědělských podmínek a situace v členských státech,
a) Specific targets for the priority use of manure, for instance in the form of the share of the livestock manure that is digested, and taking into account the agricultural conditions and the situation in the Member States,
b) výroční statistické údaje a zprávy o výrobě bioplynu v zemědělství, aby bylo možno sledovat stanovené cíle,
b) Annual statistics and reports on agricultural biogas production in order to be able to follow up on the targets,
c) opatření na výstavbu a podporu bioplynových stanic, která vycházejí z hodnocení dopadu na vnitrostátní a regionální úrovni a podporují ta zařízení, jež jsou v daném státě a/nebo regionu pro životní prostředí nejpřínosnější a jsou ekonomicky udržitelná; opatření na šíření a podporu výsledků získaných z předchozích zkušeností nebo vzorových projektů musejí být zahrnuty do všech plánů; pokud předpisy pro regionální rozvoj a rozvoj venkova neumožňují financování těchto opatření, musejí být změněny,
c) Measures for the construction and promotion of biogas-installations based on a national or regional impact assessment, promoting those installations that, nationally and/or regionally, are most beneficial to the environment and which are economically sustainable; measures for the dissemination and promotion of results gained from prior experiences or demonstration projects need to be included in all plans; if regional and rural development regulations do not allow funding of such measures, they must be amended,
d) členské státy EU by měly být zapojeny do národních a regionálních plánů, které omezí právní a správní překážky, např. zemní plyn nebo jiná fosilní paliva by neměla být upřednostňována v oblastech, kde lze prodávat teplo získané z bioplynu místním poskytovatelům tepla,
d) EU Member States should engage in national and regional planning in order to limit legal and administrative impediments, for instance natural gas or other fossil fuels should not be preferred in areas in which it is feasible to sell heat from biogas to local heating providers,
45. požaduje, aby Komise co nejdříve předložila strategii začlenění bioplynových stanic do kjótského mechanismu, například pomocí „zelených osvědčení“, zvláštních prémií nebo daňových úlev na elektrickou energii a teplo z bioplynových stanic nebo pomocí jiných opatření; zdůrazňuje, že by se tak zvýšila rentabilita bioplynových stanic a současně by úsilí vynaložené v boji proti změnám klimatu v oblasti zemědělství bylo transparentnější;
Demands that the Commission present as soon as possible a strategy to include biogas installations in the Kyoto-mechanism, for example through 'green certificates', special premiums or tax-credits for electricity and heat from biogas-installations or other measures; points out that this would increase the cost-efficiency of biogas installations and at the same time make efforts in the area of agriculture to combat climate change more transparent;
51. žádá Komisi, aby nejpozději do 15. prosince 2008 předložila Evropskému parlamentu komplexní zprávu o výrobě bioplynu v Evropě a jejích budoucích vyhlídkách, včetně posouzení dopadů, která bude zohledňovat výše uvedené návrhy a informace o dosaženém pokroku;
Asks the Commission to present a coherent report on European biogas production and future prospects in this area, including an impact assessment, to the European Parliament by 15 December 2008 at the latest, taking into account the above-mentioned proposals and the progress made;
Environmentální a ekonomické výhody bioplynu
The environmental and economic advantages of biogas
V dnešní době, kdy rychle rostou ceny ropy, zvyšují se ceny zemního plynu a země jsou do značné míry závislé na dovozu energie, stále více zemí zavádí právní předpisy, jež mají podporovat zhodnocení energetického potenciálu bioplynu, který je podobný zemnímu plynu a může ho nahradit (bioplyn obsahuje 55 %–65 % metanu).
In this period of exploding oil prices, of increasing natural gas prices, and of considerable energy-import dependence more and more countries are setting up incentive legislations to valorise the energy potential of biogas, that resembles and can substitute natural gas (biogas contains between 55% and 65% methane).
Bioplyn vyráběný v integrovaných zemědělských podnicích hraje významnou roli mezi zdroji biologické energie a může být využíván jako univerzální zdroj energie.
Biogas produced in integrated agricultural plants plays and important role among the bioenergy resources and can be used as a universal energy source.
Po zvýšení koncentrace metanu lze upravený bioplyn použít k získání mechanického pohonu k výrobě elektrické energie (osvětlení budov a zemědělských živočišných provozů); při spalování bioplynu vzniká teplo využitelné pro ohřev a sušení (fóliovníky, skleníky, sušení obilí, vytápění vepřínů, vytápění veřejných zařízení).
After increasing methane-concentration purified biogas can be used to propel mechanical output, and through that electricity (lighting of buildings and animal husbandry sites); burning the biogas produces heat usable for heating and drying (plastic houses, greenhouses, corn, piggery heating, public facilities).
Bioplyn je možno využít také na pohánění chladicích strojů (ledničky) nebo v palivových článcích.
Biogas can also be used for fuelling cooling machines (refrigerators), or for fuel-cells.
Upravený a stlačený bioplyn lze využít jako biopalivo pro silniční motorová vozidla.
Upgraded and pressurized biogas can be used as biofuel suitable for running road vehicles.
Bioplyn získaný z 1 hektaru biomasy je dvakrát účinnější než bionafta.
Biogas gathered from one hectare of biomass is twice as effective as biodiesel.
V současnosti existuje v EU 4 242 zařízení na výrobu bioplynu v zemědělských podnicích a asi 26 stanic centralizovaných, které se však v jednotlivých členských státech EU velmi liší.
Today there are some 4,242 farm-scale and around 26 centralized biogas plants in the EU, but with wide differences from one EU member state to another.
Výroba bioplynu je nejvíce rozvinutá v Německu, Belgii, Rakousku a Dánsku.
Biogas production is most developed in Germany, Belgium, Austria and Denmark.
Ve většině zemí převažují bioplynové stanice v zemědělských podnicích, avšak v Dánsku má největší podíl bioplyn vyrobený v centralizovaných bioplynových stanicích.
In most countries farm scale biogas plants are predominant, but Denmark has the largest share of its production on centralized biogas plants.
Roční produkce bioplynu v zemědělských bioplynových stanicích v Evropě se v polovině roku 2007 odhadovala na 1,85x10 9 m 3 bioplynu (s obsahem 65 % metanu).
The annual biogas production from agricultural biogas plants in Europe by mid 2007 is estimated at 1.85x10 9 m3 of biogas (containing 65% methane).
Teoreticky je možné v EU vyrábět z hnoje 827 PJ (Petajoule) bioplynu, avšak v současné době se z hnoje, energetických plodin a organického odpadu vyrábí kolem 50 PJ.
The potential for biogas production based on manure in the EU is 827 PJ (Petajoule) whereas today some about 50 PJ is produced from both animal manure, energy crops and organic waste.
To znamená, že pouze z hnoje lze výrobu čtrnáctinásobně zvýšit.
This means that there is a potential of a 14 times increase in the animal manure only.
Environmentální aspekty
Environmental aspects
Bioplyn vyrobený z hnoje má četné výhody pro životní prostředí, např. snižování emisí metanu a CO 2 , snižování emisí pevných částic a oxidu dusného, daleko menší nepříjemný zápach, hygienizace kejdy a mnohem lepší možnost získat hnojivo z dusíku obsaženého ve zpracovávaném hnoji.
Biogas from manure does have numerous environmental advantages, like reduction of methane and CO2-emissions, reduction of emissions of particulate matter and nitrous oxides, far less obnoxious odour, hygienisation of slurry and far better fertilizing capacity of the nitrogen in the treated manure, meaning less nitrogen is needed to reach the same fertilizing effect.
Výroba bioplynu (a tím i metanu) v uzavřeném a kontrolovaném systému, jako je bioplynová stanice, a následné využití bioplynu jako obnovitelného zdroje energie při spalování má velmi příznivý vliv na „účet emisí skleníkových plynů“.
Production of biogas (and thus methane) in a closed, controlled system like a biogas plant – and the subsequent utilization of the biogas as renewable energy source through combustion - has a very positive effect on the "green house emission account".
V běžných podmínkách dochází při skladování a používání hnoje ke značnému unikání metanu; sběrem bioplynu prostřednictvím bioplynových stanic se celkový únik metanu ze zemědělství ve srovnání s variantou „bez zařízení na výrobu bioplynu“ sníží.
Under normal circumstances there will be a considerable methane emission from storage and application of animal manure; by collecting the biogas through biogas installations, the total methane emission from agriculture will be reduced compared to a ‘no biogas plants’ scenario.
Přeměnou metanu na energii a oxid uhličitý spalováním dochází k „opačnému“ vkladu na účet skleníkového efektu, protože CO 2 je mnohem méně škodlivý než metan a energie ze spalování bioplynu nahrazuje fosilní zdroje energie.
By converting the methane into energy and carbon dioxide through combustion, there is a ‘reverse’ input to the green house effect account, because CO2 is by far less harmful than methane, and because the energy from the biogas combustion replaces fossil energy sources.
Emise CO 2 z obnovitelných zdrojů energie (jako spalování slámy, dřeva a bioplynu) jsou považovány za neutrální, protože při spalování se vylučuje v zásadě stejné množství CO 2 , jako nejdříve asimilovaly zelené rostliny k výrobě biomasy.
CO2-emissions from renewable energy sources (like combustion of straw, wood and biogas) are considered neutral, because the same amounts of CO2 which are emitted upon combustion have basically been assimilated by green plants in the first place to produce the biomass.
Když se mluví o možných nebezpečích bioplynu, je zřejmě sirovodík (H 2 S) tou látkou, na kterou se soustředí největší pozornost.
Hydrogen sulphide (H2S) is probably the substance in biogas which is given most focus, when talking about potential hazards.
Ke snížení koncentrace H 2 S v bioplynu lze použít různé metody; buď se čistí samotný bioplyn, např. v odsiřovacím zařízení, nebo se přidává malé množství (zhruba 4 %) čistého vzduchu do bioplynu v nádrži – např. uzavřená neprodyšná nádrž na skladování kejdy – kde bakterie na povrchu kejdy H 2 S absorbuje.
Different methods can be used to reduce the concentration of H2S in the biogas; either the biogas is cleaned itself, for instance in a scrubber, or a small amount (approximately four percent) of fresh air is added to the biogas in a tank - for instance a covered, gas-tight slurry storage tank - where bacteria at the surface of the slurry take up the H2S.
Další výhodou této metody je skutečnost, že síra zůstane v kejdě pro pozdější výživu rostlin.
A further advantage of this is that the sulphur remains in the slurry for later plant nutrition.
V bioplynu může být přítomno malé množství jiných látek.
Other substances may be present in small amounts in the biogas.
Dusík (N 2 ) a kyslík (O 2 ) může být přítomen v koncentracích až několika procent (typické v případě přidávání čistého vzduchu do bioplynu na odsíření), ale tyto plyny samozřejmě nepředstavují nebezpečí pro životní prostředí.
Nitrogen (N2) and oxygen (O2) may be present in concentrations up to a couple of percent (this would typically be the case if fresh air is added to the biogas for desulphurization), but these gasses are obviously not an environmental hazard.
Může být přítomno také malé množství vodíku (H 2 ), ale to je odstraněno během spalování.
Hydrogen (H2) may also be present in small amounts, but will be eliminated during combustion.
Bioplyn může obsahovat stopové množství dvou potenciálně nebezpečných plynů, oxidu uhelnatého (CO) a amoniaku (NH 3 ), avšak je-li spalování bezpečné a pod kontrolou, CO je zcela odstraněn.
Two potentially hazardous gasses, carbon monoxide (CO) and ammonia (NH3) may also be present in trace amounts, but given a safe and controlled combustion process, CO is completely eliminated.
Množství amoniaku je zanedbatelné ve srovnání s možnou redukcí dusíku unikajícího do životního prostředí, která je výsledkem lepšího využívání biologických hnojiv ve srovnání s nezpracovanou kejdou.
Amount of ammonia is negligible compared to the potential for reduction of nitrogen to the environment resulting from the improved utilization of the bio fertilizer compared to untreated slurry.
Energetické aspekty a potřeba podpory EU a jednotlivých států
Energy aspects and the need for EU and national support
Z živočišných hnojiv se získá poměrně málo bioplynu (40–90 m 3 /t), mnohem více se jej vyrobí z obilovin (170–220 m 3 /t) a ještě více z biologického materiálu z potravinářského průmyslu (především vedlejší produkty a odpady z jatek (250–480 m 3 /t).
Biogas output from animal fertilizers is rather low (40-90 m3/t (cubic meters per tons), much higher from cereals (170-220 m³/t), and even higher from food-industrial materials (primarily slaughterhouse by-products and waste (250-480 m³/t).
Smícháním různých surovin by se mělo vyrobit alespoň 120 m 3 /t bioplynu.
Combining different biogas raw materials a minimum output of 120 m³/t is desirable.
Zpracování chlévské mrvy a technologie výroby bioplynu mají společné prvky, proto lze doporučit, aby byla podpora zakládání zařízení na výrobu bioplynu spojena společně se zpracováním chlévské mrvy, ale také aby se využívaly jiné suroviny, jako organický odpad nebo energetické plodiny, které není možné použít na výrobu potravin.
Animal manure processing and biogas technologies contain joint elements, therefore it is advisable to link the support for setting up biogas plants to animal manure processing, but also using other raw materials like organic waste or non-food energy crops.
Ve fermentačních zařízeních je možné zpracovávat různé typy odpadů současně, zejména tekutá a pevná hnojiva smíchaná s jiným organickým odpadem.
The co-digestion units are capable of treating different types of waste at the same time, principally liquid and solid manures mixed with diverse organic waste.
Výroba bioplynu je nerentabilní jak v případě zařízení na výrobu bioplynu v zemědělských podnicích, tak i v případě centralizovaných zařízení na výrobu bioplynu.
Biogas production’s profitability is negative both in the case of farm-scale biogas plants centralised plants.
Přínosem je samotný bioplyn ve formě tepla a elektrické energie a hodnota spočívající ve větší úrodnosti způsobené obsahem dusíku ve statkových hnojivech.
Revenues include value of the biogas itself in the form of heat and electricity and value of increased field effect of nitrogen in livestock manure.
Větší bioplynové stanice, kterým je dodávána biomasa zvenčí, mohou získávat dodatečné příjmy z umělých hnojiv z dusíku, fosforu a draslíku, z poplatků za převzetí odpadu a z hodnoty, kterou představuje snížení emisí CO 2 .
Larger biogas plants that receive external biomass have the possibility for additional income from fertiliser value of N, P and K, value of "gate fees", and value of CO2e reduction.
V některých členských státech EU mají zařízení na výrobu bioplynu možnost vytvářet zisky z prodeje zelených osvědčení.
In some EU member states biogas plants have the possibility to generate income from sale of Green Certificates.
Pokud jde o náklady, jsou investice i provozní náklady značné.
On the cost side the investment and operational costs are both considerable.
Ziskovost a konkurenceschopnost bioplynových stanic je určována především prodejní cenou vyrobené elektrické energie (obvykle stanovenou státem).
Profitability and competitiveness of a biogas plant is mainly determined by the selling price of the produced electricity (usually set by the state).
V Maďarsku je například cena za kWh u všech obnovitelných zdrojů energie stanovena na 0,09 EUR, zatímco v Německu – s možnými bonusy – dosahuje 0,2 EUR za kWh, tedy dvakrát více než v Maďarsku, přičemž velkoobchodní ceny elektrické energie jsou téměř totožné.
In Hungary for example the green-electricity price is set at 0,09 EUR per kWh (kilowatt per hour) for all renewable energy sources, whereas in Germany - with the possible bonuses - it amounts to around 0,2 EUR per kWh - twice as much as in Hungary, while the electricity wholesale prices are almost the same.
V mnoha případech tedy není prodejní cena stanovená státem postačující pro udržitelnost výroby bioplynu.
The selling price set by the state is therefore in many cases insufficient for the sustainability of the biogas production.
Rozbory ukazují, že cena emisí CO 2 by mohla téměř uvést hospodářství zařízení na výrobu bioplynu v zemědělských podnicích do rovnováhy a pokrýt asi polovinu hospodářských ztrát centralizovaných stanic.
The analyses show that the value of the CO2 e could almost bring the economy of farm-scale plants in balance, and cover around half of the economic loss for the centralised plants.
Odstranění nákladů spojených s přechodem na obchodování s emisemi CO 2 by nejen přispělo k rentabilitě výroby bioplynu, ale bylo by výhodné i pro účty jednotlivých států, pokud jde o produkci emisí CO 2 .
Removal of the transition costs for trade with CO2 e would not only benefit the profitability of the biogas production, but also the national accounts for the CO2 e production.
Nerentabilita však jasně ukazuje, že výrobu bioplynu nelze realizovat bez značné podpory z evropských i vnitrostátních finančních zdrojů.
Nevertheless, negative profitability clearly shows that biogas production is not viable without considerable support from both European and national financial resources.
Investování by se mělo podporovat různými opatřeními, včetně fondů EU určených na regionální rozvoj a rozvoj venkova.
Investments should be encouraged by various measures, including regional and rural development EU-funds.
Klíčovým faktorem však je cena za „zelenou elektrickou energii“, kterou stanovuje stát a která by měla být postačující k zajištění udržitelnosti a měla by působit jako skutečná motivace.
They key factor is, however the ‘green-electricity’ price set by the state, which should be sufficient to ensure sustainability and act as a real incentive.
Evropské i vnitrostátní prostředky by se však měly čerpat rozumně.
However, these European and national resources should be spent wisely.
Veškerá finanční podpora bioplynových stanic by měla být založena na účinnosti, technickém vývoji a kladné bilanci skleníkových plynů i na dalších výhodách, které tyto stanice znamenají pro životní prostředí.
All financial support for biogas installations ought to be based on the efficiency, technical development and positive greenhouse-gas balance and other environmental advantages of installations.
Potřeba nové směrnice o bioplynu a nutnost přezkumu právních předpisů
A need for a new biogas directive and review of legislation
K usnadnění zakládání a fungování bioplynových stanic v celé EU je třeba podrobit právní předpisy EU i vnitrostátní právní předpisy přezkumu:
EU as well as national legislation has to be revised in order to facilitate the setting-up and operation of biogas plants across the EU:
· V prvé řadě je zapotřebí směrnice EU o výrobě bioplynu, v níž budou stanoveny zvláštní cíle pro podíl zemědělského bioplynu v rámci cílů pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, dále zde budou uvedeny statistické prvky, opatření na výstavbu a podporu bioplynových stanic, která vycházejí z hodnocení dopadu na vnitrostátní a regionální úrovni, opatření na šíření a podporu výsledků získaných z předchozích zkušeností, výzva k přijetí vnitrostátních a regionálních plánů, které omezí právní a správní překážky, a doporučení ohledně minimální výše a mechanismu každoroční úpravy plateb za „zelenou elektrickou energii“ a „zelený plyn“.
· First and foremost, an EU-directive on biogas production is needed, with specific targets for the agricultural biogas share within the target for renewable energy production, statistical elements, measures for construction and promotion of biogas-installations based on a national or regional impact evaluation, measures for dissemination and promotion of results gained from prior experiences, call for national and regional planning in order to restrict legal and administrative hindrances, and recommendations for the minimum level and yearly adjustment mechanism of payment for ‘green-electricity’ and 'green gas'.
· Právní předpisy pro využívání zbytků z bioplynových stanic by měly být přezkoumány.
· The legislation on the use of residues from biogas installations should be revised.
· Měl by být zvážen zákaz stimulátorů růstu obsahujících těžké kovy v krmivech, pokud by představovaly celoevropský problém pro pozdější využití zbytků bioplynu na polích.
· A ban should be considered on using growth enhancers in animal feed containing heavy metals if this should be a European wide problem for later use of biogas residues on fields.
· Zásadní význam má účinné provádění směrnice IPPC a směrnice o dusičnanech společně se směrnicí o kalech z čistíren odpadních vod, rámcovou směrnicí o vodě, směrnicí o ptácích, směrnicí o nalezištích živočišných druhů a právními předpisy o těžkých kovech.
· The effective enforcement of the IPPC and Nitrates Directives are crucial, along with the Sewage Sludge Directive, Water Framework Directive, Birds directive, Habitats Directive and the Heavy Metals legislation.
· Je třeba vypracovat strategii pro začlenění bioplynových stanic do kjótského mechanismu.
· A strategy is needed to include biogas installations into the Kyoto-mechanism.
· Je zapotřebí právních předpisů na úrovni EU, aby se zajistilo, že bioplyn – upravený na kvalitu zemního plynu – může být dodáván do sítí se zemním plynem.
· EU-wide legislation is needed to ensure that biogas - upgraded to natural gas quality - can be fed into the natural gas network.
· Je zapotřebí návrhů na zlepšení využívání vedlejších produktů živočišného původu na výrobu bioplynu, jako bylo oznámeno v „Akčním plánu pro biomasu“.
· Proposals are needed for further enhancing the use of animal by-products for biogas as announced in the 'Biomass action plan',
· Členské státy by měly bioplyn začlenit do svých hodnocení v polovině období ohledně stávajících programů rozvoje venkova a regionálního rozvoje a navrhnout opatření, která hodlají v budoucnu učinit.
· Member States should include biogas in their mid-term evaluation of existing rural and regional development programmes and propose actions for the future.
Strategie rozvoje venkova, včetně projektů v rámci programu LEADER, by měly obsahovat možnosti rozvoje využití biomasy a bioplynu.
Rural Development strategies, including LEADER projects should contain development scenarios for biomass and biogas utilities;
· Komise by měla do 15. prosince 2008 předložit Evropskému parlamentu komplexní zprávu o výrobě bioplynu v Evropě, která bude zohledňovat výše uvedené návrhy a informace o dosaženém pokroku.
· The Commission should present a coherent report on European biogas production to the European Parliament until 15 December 2008 taking into account the above mentioned proposals and the progress made;
· Mělo by být vynaloženo úsilí na financování výzkumu, vývoje a demonstrací.
· Efforts should be made to fund research, development and demonstration.
Návrh byl projednáván také s nezávislými odborníky a zaměstnanci státní správy členských států, které velmi pomohly objasnit určitá hlediska budoucí politiky v oblasti bioplynu.
The draft was also discussed with independent experts and Member States administrations who have helped immensely to clarify up certain aspects of a future biogas-policy.
k trvale udržitelnému zemědělství a bioplynu: nutnost přezkoumat předpisy EU
on Sustainable agriculture and biogas: a need for review of EU legislation