natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. vzhledem k tomu, že komplexní evropská politika soudržnosti je i nadále nezbytná s ohledem na přetrvávající specifické strukturální problémy mnoha evropských regionů a velké rozdíly mezi nimi, přičemž tato situace se zhoršila po nedávném rozšíření Unie,
A. whereas a comprehensive European cohesion policy continues to be made necessary by the persistence of major disparities and specific structural problems in numerous European regions, a situation that has been aggravated by the recent enlargement of the Union,
B. vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU je tak i nadále základním pilířem procesu evropské integrace a hraje aktivní úlohu při snižování nerovností a překonávání nedostatečného rozvoje,
B. whereas the EU’s cohesion policy thus remains an essential pillar in the process of European integration, and plays an active role in reducing disparities and development deficits,
C. vzhledem ke zjevné souvislosti mezi vzestupem euroskepticismu a prohloubením územních rozdílů v rámci regionů a mezi nimi, což ukazuje na potřebu ekonomické, sociální a územní soudržnosti za účelem posílení konvergence a vybudování pevného základu legitimity Evropské unie, čehož lze dosáhnout regionální politikou, která je viditelná v terénu; vzhledem k tomu, že regionální a místní orgány a místní subjekty hrají ústřední úlohu při přibližování aktivit EU lidem a uplatňování regionální politiky, jejíž výsledky by měly být účinněji zveřejňovány,
C. whereas there is a clear link between rising Euro-scepticism and the increase in territorial disparities between and inside regions, which demonstrates the need for economic, social and territorial cohesion in order to strengthen convergence and give a firm basis to the legitimacy of the European Union, which is achievable through a regional policy that is visible on the ground; whereas regional and local authorities and local actors have a central role to play in bringing the EU's activities closer to the people and in implementing regional policy, whose achievements should be publicised more effectively,
D. vzhledem k tomu, že politika soudržnosti nabízí každému regionu možnost konkrétních přínosů, jako je dlouhodobá zaměstnanost a vyšší životní úroveň místních obyvatel, zejména v zaostávajících regionech, a přispívá k posilování konkurenceschopnosti a administrativních kapacit, přičemž současně zajišťuje decentralizované řízení; vzhledem k tomu, že v této souvislosti je nutné odmítnout všechny pokusy o převedení této politiky zpět na vnitrostátní úroveň,
D. whereas cohesion policy offers every region the possibility of concrete benefits in terms of long-term employment and higher living standards for local populations, particularly in regions that are lagging behindand contributes to strengthening competitiveness and administrative capacity and ensuring decentralised management; whereas, in the light of this, any attempt to renationalise this policy must be rejected,
E. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva, kterou hlavy států a předsedové vlád schválili dne 18. října 2007 a podepsali dne 13. prosince 2007, staví územní soudržnost spolu s hospodářskou a sociální soudržností mezi základní cíle Unie,
E. whereas the Treaty of Lisbon, which was approved by the Heads of State and Government on 18 October 2007 and signed on 13 December 2007, enshrines territorial cohesion among the fundamental objectives of the Union, alongside economic and social cohesion,
F. vzhledem k tomu, že v budoucnosti musí být pro politiku soudržnosti zaručeny větší finanční zdroje, abychom mohli čelit novým, očekávaným výzvám, které mají podstatný územní dopad a k nimž patří demografické změny, koncentrace obyvatel ve městech, segregace, migrační přesuny (jež působí problémy obzvláště ve venkovských a okrajových oblastech), přizpůsobení se globalizaci, změna klimatu, dodávky energií a pomalý proces vyrovnávání úrovně na venkově; vzhledem k tomu, že těmto výzvám lze čelit pouze v případě, že za tímto účelem bude v budoucnosti uznán velký význam politiky soudržnosti;
F. whereas increased financial resources for cohesion policy must be guaranteed in the future in order to deal with the anticipated new challenges, which have an important territorial impact, such as demographic change, urban concentration, segregation, migratory movements (which are particularly problematic for rural and peripheral areas), adjustment to globalisation, climate change, energy supply, and the slow catch-up process of rural areas; whereas these challenges can be dealt with only if the great significance of cohesion policy is recognised for this purpose in the future;
Smíšené výsledky stavu soudržnosti v Evropské unii o 27 členských státech
Contrasting data on the state of cohesion in the European Union of 27 Member States
9. v tomto ohledu konstatuje, že v některých rozvinutých a dokonce i méně rozvinutých regionech se začínají množit problémy se silným územním dopadem z hlediska rozvojového potenciálu, například nízká míra hospodářského růstu, pokles produktivity a zaměstnanosti a stárnutí obyvatelstva;
Notes in this connection that some developed regions and even some less developed regions are beginning to experience multiple problems having strong territorial impact in terms of development potential: low economic growth rates, falling productivity and employment, and ageing populations,
12. zdůrazňuje význam začleňování rovných příležitostí pro muže a ženy, rovných příležitostí a zvláštních potřeb osob se zdravotním postižením a starších osob do každé fáze realizace projektů politiky soudržnosti;
Stresses the importance of integrating gender mainstreaming, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation of cohesion policy projects;
16. vyjadřuje své velké překvapení nad tím, že Komise ve čtvrté zprávě o soudržnosti uvádí, že izolace sama o sobě nepředstavuje zásadní překážku rozvoje, a konstatuje velké zklamání obyvatel ostrovních regionů z uvedeného prohlášení, protože tito obyvatelé se denně potýkají s nepříznivými dopady a obtížemi plynoucími z izolovanosti;
Expresses its great surprise at the Commission's statement in the Fourth Cohesion Report that 'insularity does not seem to constitute in itself a major obstacle to development' and notes the strong disappointment of the people of island regions with that statement, for the reason that they are confronted on a daily basis with the negative impacts and difficulties of insularity,
17. poukazuje na obrovské rozdíly mezi zeměmi z hlediska financí investovaných do výzkumu a vývoje a konstatuje i velké regionální rozdíly z hlediska inovací, které jsou ve čtvrté zprávě o soudržnosti měřeny pomocí užitečného ukazatele regionální výkonnosti v oblasti inovací;
Points to the enormous differences between countries in terms of the sums invested in research and development, and notes great regional disparities in terms of innovation, which in the Fourth Cohesion Report are measured by a useful indicator of regional performance in terms of innovation;
20. poukazuje na to, že pákový účinek strukturální podpory lze zvýšit využíváním soukromého spolufinancování; požaduje rychlé zavedení transparentních pravidel a standardních řešení pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, která regionům umožní využívat při plnění veřejných cílů soukromý kapitál;
Points out that the leverage effect of structural support can be increased through the use of private co-financing; calls for the swift introduction of transparent rules and standard solutions for public-private partnerships that will enable regions to bring private capital to bear in pursuit of public objectives;
22. připomíná, že zpožďování při provádění strukturální politiky jsou mimo jiné důsledkem příliš striktních postupů a že je tedy třeba zvážit zjednodušení těchto postupů a jasné rozdělení odpovědnosti a pravomocí mezi EU a členskými státy;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
24. požaduje, aby Lisabonská strategie byla rozšířena tak, aby obsahovala i územní rozměr, takže by bylo možné přihlížet k charakteristikám regionů a zároveň stimulovat celoevropskou součinnost a spolupráci a obzvláště podporovat vytváření a realizaci rozsáhlých inovačních aktivit;
Calls for the Lisbon Strategy to be broadened to include the territorial dimension, allowing characteristics specific to the regions to be taken into account, while encouraging trans-European synergies and cooperation, with special support for the creation and implementation of broad-based innovative activities;
Územní soudržnost: za integrovaný přístup
Territorial cohesion: towards an integrated approach
30. navrhuje dát přednost politikám sloužícím skutečnému polycentrickému rozvoji území, aby se tak snížil tlak na hlavní města a podpořil vznik sekundárních center; domnívá se, že v této souvislosti by neměla být přehlížena podpora venkovským oblastem a důležitá úloha malých a středních podniků se sídlem ve venkovských oblastech;
Proposes that priority be given to policies that serve a genuinely polycentric development of territories, such that the pressures on capital cities are lessened and the emergence of secondary poles is encouraged; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in this connection;
33. varuje před riziky pramenícími z rozdělení politik a dává přednost rozvoji integrovaného přístupu, který určuje součinnosti, jež jsou možné mezi politikou soudržnosti a politikami hlavních odvětví, jako je doprava, zemědělství, rybolov, rozvoj venkova, životní prostředí a energetika, výzkum a technologie;
Warns against the dangers of the sectorisation of policies and favours the development of an integrated approach that identifies the synergies that are possible between cohesion policy and major sectoral policies such as transport, agriculture, fisheries, rural development, environment and energy, research and technology;
35. poukazuje na to, že boj s „územní segregací“ a sociálním vyloučením, vedený za účelem dosažení udržitelného a vyváženého růstu, vyžaduje podporu pečlivé bytové politiky v rámci širší strategie řízení místního rozvoje, územního plánování a místních veřejných služeb;
Points out that combating 'spatial segregation' and social exclusion, with a view to achieving sustainable and balanced growth, requires the support of a careful housing policy, coming under a broader local development, urban planning and local public service management strategy;
37. vítá oznámení Komise o budoucí zelené knize o územní soudržnosti, která má být přijata v září 2008, a požaduje, aby obsahovala konkrétní pokyny k zavádění integrovaného přístupu;
Welcomes the announcement by the Commission of a future Green Paper on territorial cohesion, which is expected to be adopted in September 2008, and asks that it should contain concrete guidelines for the implementation of the integrated approach;
39. je si vědom důležitosti pravidelné spolupráce mezi Parlamentem, zastupovaným Výborem pro regionální rozvoj, a Výborem regionů na otázkách budoucnosti regionální politiky;
Is aware of the importance of regular cooperation between Parliament, represented by its Committee on Regional Development, and the Committee of the Regions on the subject of the future of regional policy;
Nové výzvy pro politiku soudržnosti a souhrnný rozpočet Evropské unie
New challenges for cohesion policy and the general budget of the European Union
42. zdůrazňuje závažnost problému vylidňování mnoha částí EU, který je spojen se stárnutím obyvatel, úbytkem lidského kapitálu, odlivem kapitálu, nákladnějšími službami atd.;
Emphasises the seriousness of the problem of depopulation in many parts of the EU, involving as it does the ageing of the population, the loss of human capital, capital flight, more expensive services, and so on;
45. v rámci formulování účinné globální politiky zajišťující ochranu před přírodními katastrofami připomíná rovněž význam přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Fondu solidarity Evropské unie ( KOM(2005)0108 ), který zajišťuje včasnější a přiměřenější reakce na přírodní katastrofy regionálního rozměru, jež jsou v některých regionech vzhledem k jejich zeměpisné poloze často pustošivé;
Recalls also within the framework of the formulation of an effective global policy to provide protection from natural disasters the importance of adopting the proposal for a regulation of the European Parliament and the Council establishing the European Union Solidarity Fund ( COM(2005)0108 ), which provides a more timely and adequate response to natural disasters of regional scale, which are often devastating in certain regions because of their geographical situation;
49. domnívá se, že politiku soudržnosti je v budoucnosti třeba dále upevňovat a že její přínosy by měla být více zdůrazňovány; žádá proto, aby pro účely politiky soudržnosti byly na úrovni Společenství vyhrazeny dostatečné finanční zdroje; požaduje, aby se přezkumu finančního rámce využilo ke stanovení rozpočtových prostředků nutných ke splnění všech náročných úkolů politiky soudržnosti Unie;
Takes the view that cohesion policy needs to be further reinforced in the future, and that its added value should be more strongly highlighted; calls, therefore, for sufficient financial resources to be allocated to cohesion policy at Community level; calls for the revision of the financial framework to be used as an opportunity to define the budgetary resources needed to meet all of the Union’s cohesion policy challenges;
Soudržnost, jejímž cílem je snížit ekonomické a sociální rozdíly mezi evropskými regiony, je jedním z hlavních cílů Evropské unie.
Cohesion, the aim of which is to reduce the economic and social disparities between European regions, is a fundamental objective of the European Union.
Regionální politika již více než 20 let napomáhá harmonickému a udržitelnému rozvoji celého evropského území.
For over 20 years already, the regional policy has been working to achieve harmonious, sustainable development of the whole of Europe’s territory.
Více než 20 let strukturálních programů a úprav s cílem přiblížit regiony, které jsou stále různorodé, a zlepšit životní podmínky evropských občanů.
More than twenty years of programmes and structural adjustments to bring about convergence between increasingly diverse regions and improve the living conditions of all Europe’s citizens.
Po posledním rozšíření, které značným způsobem proměnilo územní rozměr EU, je více než nutné oživit cíl územní soudržnosti, aby se integrace podařila, ale také reagovat na evropské obavy týkající se smyslu sjednocené Evropy a smířit občany s tímto evropským projektem.
After the latest enlargement, which profoundly changed the EU’s territorial dimension, there is a great necessity to revive the objective of territorial cohesion in order to make a success of integration, and also to respond to the crisis of meaning that is sweeping through Europe and to reconcile its citizens to the European project.
Parlament tedy tuto první zprávu o soudržnosti od rozšíření v letech 2004 a 2007 vítá.
Parliament therefore welcomes this first report on cohesion since the enlargements of 2004 and 2007.
Smíšená bilance stavu konvergence v EU s 27 členy
Mixed verdict on the state of convergence in the EU of 27
Podle údajů čtvrté zprávy se v průběhu období 2000–2006 dosáhlo určitých úspěchů v případě konvergence na vnitrostátní úrovni.
According to the data contained in the fourth report, the period from 2000 to 2006 has some success stories to show as regards convergence at national level.
Největší příjemci pomoci v rámci politiky soudržnosti, tzn. Řecko, Španělsko, Irsko a Portugalsko, dosáhli opravdu vysoké míry růstu.
The main beneficiaries of cohesion – Greece, Spain, Ireland and Portugal - recorded impressive growth rates.
Od roku 2000 byl největší růst pozorován u zemí s nejmenším HDP na obyvatele, pokud jde o kupní sílu, jako bylo Řecko, kde v letech 2000–2006 růst dosáhl 2,8 % HDP, a Portugalsko s 2 % růstu HDP.
Since 2000, the highest rate of growth has been recorded in the countries where per-capita GDP was lowest in terms of purchasing power, Greece and Portugal for instance, with respective growth rates of 2.8% and 2% of their GDP between 2000 and 2006.
A počet regionů, kde byl HDP na obyvatele menší než 75 % průměru EU, poklesl ze 78 na 70.
And the number of regions with a per-capita GDP lower than 75% of the EU average went down from 78 to 70.
Kvůli velmi nízkým počátečním úrovním HDP na obyvatele nicméně i přes dynamické tempo růstu mají nové členské státy více problémů, než měly staré země.
Nonetheless, having started from very low per-capita GDP levels, and despite dynamic growth rates, more difficulties are recorded in the new Member States than in the old ones.
Za předpokladu současného tempa růstu bude zřejmě Polsku, a také Bulharsku a Rumunsku trvat více než 15 let, než dosáhnou 75 % průměru HDP na obyvatele pro EU-27.
On the basis of current growth rates, it looks as if Poland, as well as Bulgaria and Romania, will take more than 15 years to reach a per-capita GDP of 75% of the EU-27 average.
Přibližování mezi členskými státy se sice v posledních letech zlepšilo, ale rozdíly v rozvoji v rámci členských států se prohloubily.
While narrowing of gaps between Member States has certainly progressed in recent years, the development gaps within Member States have widened.
Prohloubení rozdílů na regionální a subregionální úrovni se projevuje v různých oblastech, ať už jde o zaměstnanost, produktivitu, příjmy, úrovně vzdělávání, inovativní schopnosti.
The widening of regional and infraregional disparities can be observed in a number of areas, whether in terms of employment, productivity, income, education levels or innovation capacity.
Některé z nejrozvinutějších regionů dokonce začínají zaznamenávat velmi nízká nebo dokonce záporná tempa hospodářského růstu.
Some of the most developed regions are even beginning to experience very weak, or even negative, growth rates.
Mezi roky 1995 a 2004 se snížila produktivita v 29 regionech v Itálii, Francii, Španělsku a Německu, zatímco zaměstnanost se snížila v 16 regionech, především ve východním Německu, v severovýchodní Francii a v severní Anglii.
It is noted that between 1995 and 2004 productivity has fallen in 29 regions in Italy, France, Spain and Germany, while employment rates have fallen in 16 regions, essentially in the eastern part of Germany, the north-east of France and the north of England.
Tyto regiony se musí přizpůsobit tlakům světového obchodu a rozvíjet hospodářství založené na inovacích a špičkových technologiích.
These regions will have to adapt to the pressures of world trade by developing innovative, high-technology economies.
Tyto regiony často nejvíc postihují demografické změny a zejména stárnutí obyvatelstva.
Often these regions are also the most affected by demographic change, particularly the ageing of their populations.
Úbytek obyvatelstva prohlubuje hospodářské problémy, protože se snižuje regionální kupní síla a tyto regiony opouští zejména kvalifikovaná pracovní síla.
Depopulation accentuates economic problems, since regional purchasing power goes down and the qualified workforce emigrates from these regions in large numbers.
Politika soudržnosti musí na tuto velkou výzvu reagovat, aby se zachovala demografická a územní rovnováha EU.
Cohesion policy must respond to this major challenge so that the demographic and territorial balance of the EU is maintained.
Zpráva předkládá rovněž zajímavé srovnání s hlavními světovými konkurenty.
The report also carries out an interesting comparison with the EU’s main global competitors.
Zdá se, že regionální rozdíly, měřené na HDP na obyvatele, jsou v EU-27 mnohem výraznější než ve Spojených státech nebo v Japonsku: všechny státy USA a 40 ze 47 japonských regionů mají HDP na obyvatele vyšší než průměr EU.
From this it emerges that regional disparities, measured in terms of per-capita GDP, are much more marked within the EU-27 than in the United States or Japan: all the states of the USA, and 40 of the 47 regions of Japan, have a per-capita GDP that is higher than the EU average.
Částečně se to vysvětluje specifickým rázem území EU, které se přes svůj omezený prostor vyznačuje velkou zeměpisnou a kulturní rozmanitostí, a historickou specifičností související s rozdělením kontinentu po dvou světových válkách.
This is partially explained by the specificity of the EU’s territory, which presents great geographical and cultural diversity within a restricted area, and a historical specificity which is linked to the division of the continent following the two world wars.
Naopak v Číně dosahuje HDP na obyvatele sotva pětinu průměru Společenství a v Indii se jedná o jednu osminu.
In China, on the other hand, per-capita GDP barely reaches one fifth of the Community average, and in India one eighth.
Orientace fondů 2007–2013 na Lisabonskou strategii
Steering 2007-2013 funds towards the Lisbon Strategy
Nové programové období strukturálních fondů 2007–2013 bylo oficiálně zahájeno 1. ledna 2007 v Evropě, která se rozšířila na 27 členů.
The new programming of the structural funds for 2007-2013 was officially launched in a Europe enlarged to include 27 Member States on 1 January 2007.
Rozpočtové prostředky jsou sice ještě značné (308 miliard eur pro celou Unii), ale potřeby nových členských států vyžadují velké investice, což má ve starých členských státech za následek nové stanovení priorit financování, které mají omezené rozpočty.
While the budget is still substantial (308 billion euros for the whole Union), the needs of the new Member States call for major investment, which means, for the old Member States, a refocusing of funding priorities to cope with reduced budgets.
Kromě cílů integrace se programové období 2007–2013 jasně zaměřuje na podporu politik inovace a konkurenceschopnosti, neboť Evropská unie zveřejnila své přání vyrovnat se ostatním velmocím (Spojené státy a Japonsko) a věnovat 3 % svého HDP na výzkum a vývoj.
Above and beyond integration objectives, the 2007-2013 programming is firmly centred around the promotion of innovation and competitiveness policies, the European Union having declared its desire to catch up with the other great powers (the United States and Japan) and to devote 3% of its GDP to research and development.
Čtvrtá zpráva o soudržnosti dokazuje, že existují obrovské rozdíly v oblasti investic do výzkumu a vývoje: jestliže 27 regionů překračuje barcelonský cíl věnovat více než 3 % HDP výzkumu a vývoji, ve více než 100 regionech nedosahují výdaje na výzkum a vývoj ani 1 %.
The 4 th cohesion report shows up enormous disparities in research and development investment: while 27 regions exceeded the Barcelona objective of spending more than 3% of GDP on research and development, in more than 100 regions expenditure on research and development did not even reach the level of 1%.
Je třeba rovněž konstatovat, že výzkum a vývoj se sice soustřeďuje především v hlavních zemích, ale některé výkonné regiony bez velké aglomerace dokazují, že vyšší míra investic a zaměstnanosti v oblasti výzkumu a vývoje není nezbytně spojena s velkou koncentrací obyvatel ve městech.
We also note that research and development activities are concentrated mainly in the metropolises, although some high‑performing regions without major cities show that a high level of investment and employment in research and development does not necessarily go hand in hand with a major urban population concentration.
V rámci revidované Lisabonské strategie byl zaveden systém earmarkingu (poskytování prostředků), aby se úvěry poskytovaly na úhradu výdajů, které jsou s tímto krokem spojeny.
In the framework of the revised Lisbon Strategy, an earmarking system has therefore been introduced in order to steer appropriations towards expenditure in this area.