natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– příspěvky vyplácené stážistům,
- allowances paid to interns
– věkové skupiny stážistů,
- age groups of interns
a uskutečnila srovnávací studii různých systémů stáží v jednotlivých členských státech EU;
and to produce a comparative study on the different internship schemes existing in the EU Member States;
24. navrhuje členským státům, aby vytvořily evropský systém akreditace a uznávání znalostí a dovedností získaných na základě odborné přípravy a praxí, který bude napomáhat zvýšení mobility mladých pracovníků;
Calls on the Member States to establish a European system for the certification and recognition of knowledge and skills acquired though apprenticeships and traineeships, which will help to increase young workforce mobility;
27. vyzývá členské státy, aby urychlily harmonizaci vnitrostátních a evropských kvalifikačních profilů za účelem dalšího posílení mobility mladých lidí v rámci vzdělávání a práce;
Calls upon the Member States to speed up the harmonisation of national qualification profiles and European qualification profiles so as to further increase the mobility of young people in the fields of education and work;
33. připomíná, že cílem kodaňského procesu je povzbuzovat jedince k využívání široké škály dostupných příležitostí k odbornému vzdělávání (např. ve škole, ve vyšším vzdělávání, na pracovišti nebo v rámci soukromých kurzů);
Recalls that the aim of the Copenhagen process is to encourage individuals to make use of the wide range of vocational learning opportunities available (e.g. at school, in higher education, at the workplace, or through private courses);
Přizpůsobení se potřebám jednotlivce a trhu práce
Adapting to the needs of the individual and the labour market
39. vyzývá Komisi ke zintenzivnění práce na uznávání odborných kvalifikací, včetně neformálního vzdělávání a pracovních zkušeností, s cílem podpořit mobilitu mladých lidí;
Calls on the Commission to intensify its work on recognition of professional qualifications, including non-formal learning and work experience, in order to support the mobility of young people;
a. pružná a spolehlivá smluvní ujednání,
a. flexible and reliable contractual arrangements,
b. komplexní vzdělávací programy, plány stáží a celoživotního vzdělávání zajišťující neustálý rozvoj dovedností,
b. comprehensive lifelong training, traineeship or learning programmes securing the continued development of skills,
c. účinné aktivní politiky cílené na trh práce a nezaměstnané (tzv. „workfare“), které jsou zaměřeny na dovednosti, kvalitní zaměstnání a začlenění,
c. effective active labour-market and workfare policies that focus on skills, quality employment and inclusion,
d. účinné mechanismy pracovní mobility;
d. effective labour mobility mechanisms,
e. systémy sociálního zabezpečení, které namísto vyvíjení tlaku k flexibilitě mladé lidi zabezpečí v období přechodu mezi různými zaměstnáními, mezi nezaměstnaností a zaměstnáním či mezi studiem a zaměstnáním;
e. social-security systems that provide young people with a secure transition between various employment situations, between unemployment and employment or between training and employment, rather than forcing them to be flexible,
f. účinné kontrolní mechanismy na ochranu zaměstnaneckých práv;
f. effective monitoring mechanisms to guarantee labour rights;
47. vyzývá Komisi a členské státy, aby se více zasazovaly o to, aby bylo zajištěno správné provádění a účinné prosazování směrnice o rovnosti v zaměstnání, která prohlašuje diskriminaci v zaměstnání na základě věku za nezákonnou; domnívá se, že je třeba učinit mnohem více pro to, aby si zaměstnanci i zaměstnavatelé uvědomovali svá práva a povinnosti zakotvené v této směrnici;
Calls on the Commission and the Member States to do more to ensure that the Employment Equality Directive, which outlaws discrimination on the grounds of age in employment, has been transposed correctly and is being implemented effectively; believes that much more must be done to ensure that both employees and employers are aware of their rights and obligations under this legislation;
51. naléhavě vyzývá členské státy, aby zmírnily dopady nezaměstnanosti mladých lidí na právo těchto generací na důchod, a aby prostřednictvím velkorysého započítávání doby studia motivovaly mladé lidi k delšímu vzdělávání;
Urges the Member States to absorb the impact youth unemployment will have on the pension rights of that generation and, by taking generous account of the time spent in education, give young people an incentive to continue their education for a long period;
Nevýhody a diskriminace
Disadvantages and discrimination
56. žádá, aby pomoc, kterou členské státy poskytují mladým rodičům v rámci zařízení péče o děti nebo v rámci jeslí, byla na dostatečné úrovni, aby rodiče neodradila od zapojení se do trhu práce;
Calls for the assistance given by Member States to young parents in the form of either childcare or crèches to be substantial enough that it does not deter them from participating in the labour market;
64. žádá členské státy, aby mladí lidé, pokud si to přejí, mohli získat účinnou pomoc především při výběru povolání, seznámení se se svými právy a při hospodaření s minimálním příjmem;
Calls on the Member States to ensure that young people can, if they so wish, receive effective assistance in choosing their career, finding out about their rights and managing their minimum income;
Strategie a řídicí nástroje na úrovni EU
Strategies and governance tools at EU level
70. zdůrazňuje, že je důležité zapojit mladé lidi do stanovování politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, aby se lépe zohlednily jejich potřeby; doporučuje tedy, aby Komise v otázkách priorit mladých lidí konzultovala zástupce vnitrostátních rad mládeže;
Highlights the importance of involving young people in the setting up of education and training policies so that their needs can be better taken into account; recommends in that regard that the Commission consult representatives of national youth councils on the priorities for young people;
– minimální příspěvek vycházející z běžných životních nákladů v místě, kde je stáž vykonávána,
- a minimum allowance based on standard-of-living costs of the place where the internship is performed,
Protože došlo vlivem hospodářského poklesu k obrovskému nárůstu míry nezaměstnanosti v EU-27, je zřejmé, že tím byli nepřiměřeně tvrdě zasaženi mladí lidé.
As the economic downturn has caused a massive rise in unemployment rates in EU27, it is clear that young people have been hit disproportionately hard.
Dnes je více než 5,5 milionů mladých lidí do 25 let nezaměstnaných, tedy 21,4 %, což je dvojnásobek celkové míry nezaměstnanosti.
Today, more than 5.5 million young people under 25 are unemployed, equivalent to 21.4 percent, which is twice as high as the overall unemployment rate.
Spásu mladým lidem v Evropě bohužel nepřináší ani čas: očekává se, že míra nezaměstnanosti dále poroste.
Unfortunately time is not bringing salvation to Europe’s young people: unemployment rates are expected to rise even further.
Nezaměstnanost mladých lidí je jedním z nejpalčivějších problémů Evropy.
Youth unemployment is one of Europe’s most pressing problems.
Riskujeme ztrátu generace kvůli sociálnímu vyloučení, čímž si zahráváme s hospodářskou a sociální budoucností EU.
We risk losing a generation to social exclusion, while gambling with the economic and social future of the EU.
Nezaměstnanost mladých lidí vyvolává v naší společnosti obrovské sociální a ekonomické náklady, což má za následek ztrátu příležitostí hospodářského růstu, pokles daňové základny, která oslabuje investice do infrastruktury a veřejných služeb, větší sociální náklady a nedostatečné využívání investic do vzdělávání a školení.
Youth unemployment imposes heavy social and economic costs on our societies, resulting in the loss of opportunities for economic growth, erosion of the tax base which undermines investment in infrastructure and public services, increased welfare costs, and underutilised investment in education and training.
Evropská mládež je pokladnicí nevyužitých lidských zdrojů.
Europe’s youth is a treasure chest of unused human resources.
Vzhledem k těmto hospodářským a sociálním vyhlídkám je třeba podniknout nějaké kroky.
The economic and social outlook calls for action.
Zahájení pracovního života v pozici nezaměstnaného působí dlouhodobá osobní zranění.
Starting your working age life as unemployed creates long-term personal scars.
Výzkumy jasně ukázaly, že lidi, kteří jsou v mládí nezaměstnaní, trápí tíživý dopad této situace i později.
Studies clearly indicate that those who are unemployed when young continue to suffer from its harmful impacts later in life.
Nezaměstnanost v mládí zvyšuje riziko dlouhodobé nezaměstnanosti a má negativní vliv na pozdější příjmy.
Unemployment while young increases the risk of long-term unemployment and has a negative impact on income levels in later life.
Pokud se navíc nezaměstnanost zvýší, roste také míra chudoby, nemocnost, kriminalita a sebevražednost.
Furthermore, when unemployment rises, poverty, illness, crime and suicide rates go up.
Nemůžeme dopustit, abychom nechali mladé lidi v Evropě upadnout do sociálního vyloučení.
We cannot accept to lose Europe’s young to social exclusion.
Bariéry v přístupu mladých lidí na trh práce a ve vstupu do dospělého a nezávislého života vytvořila nejen hospodářská krize.
Not only the economic crisis has created barriers for youth to access the labour market and create an adult, independent life.
Na bariéry na trhu práce vůči mladým lidem je zaměřena zvláštní pozornost již od 80. let 20. století.
Since the 1980s there has been a special focus on labour market barriers experienced by youth.
Rozsah problému naznačují některá fakta:
Some facts indicate the scale of the problem:
Mladí lidé nejsou jen častěji nezaměstnaní než dospělí pracovníci, ale jsou také častěji zaměstnávání na nejistých, dočasných a nekvalitních pracovních místech s nízkými mzdami a menším sociálním zabezpečením.
Young workers are not only more often unemployed than adult workers, they are also more often employed in precarious, temporary jobs of low quality, with lower wages and less social security.
Mladí pracovníci jsou navíc vystaveni nižším standardům bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a oproti zkušenějším pracovníkům je u nich nejméně o 50 % větší pravděpodobnost pracovního úrazu.
Furthermore young workers experience lower standards on occupational health and safety and are at least 50 percent more likely to be injured in the workplace than their more experienced counterparts.
Dobrá zpráva je, že můžeme hodně získat, pokud se nám podaří zapojit mladé lidi do trhu práce a společnosti.
The good news is that there is much to gain if we manage to include young people in the labour force and in society.
Podpora většího počtu lepších pracovních míst pro mladé lidi má několikanásobný pozitivní účinek: v našich ekonomikách a společnostech vyvolává multiplikační efekt, podporuje investice a spotřebitelskou poptávku a zajišťuje také pevnější a soudržnější sociální vazby napříč generacemi.
Promoting more and better jobs for young people has several positive impacts: It unleashes multiplier effects throughout our economies and societies, boosts investment and consumer demand as well as assures more stable and cohesive social ties across generations.
A v neposlední řadě mohou mladí lidé díky slušné práci a zapojení do trhu práce přejít od sociální závislosti k soběstačnosti, což jim pomůže uniknout chudobě a umožní aktivně se zapojit do společnosti.
Last but not least: decent work and inclusion shift young people from social dependence to self sufficiency, helping them to escape poverty and enabling them to actively contribute to society.
Všechny členské státy musí podniknout opatření a bojovat proti nezaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím politickým priorit a strategií, které odrážejí specifika jednotlivých států.
All Member States must take action and fight youth unemployment with policy priorities and strategies that reflect the national specificities.
EU se však zároveň musí sjednotit na společných strategiích.
But at the same time the EU needs to unite around common strategies.
Řešení problémů mladých lidí vyžaduje integrovaný a soudržný přístup, který zahrnuje zásahy na makroekonomické i mikroekonomické úrovni, soustředí se na nabídku a poptávku související s pracovní silou a zabývá se kvantitou i kvalitou pracovních míst.
Meeting the youth challenge requires an integrated and coherent approach that combines interventions at macro and micro economic levels, focuses on labour supply and demand and addresses both the quantity and quality of employment.
Je potřeba koherentní kombinace politik v oblasti vzdělávání, financí, zaměstnanosti a sociálního zabezpečení.
A coherent mix of educational, financial, employment and social policies is needed.
Pomocí ekonomických a politických investic do nových pracovních míst, vzdělávání a školení, pevnějších systémů sociálního zabezpečení, dynamičtějšího trhu práce a do slušné práce můžeme transformovat evropský pracovní trh a zvrátit nynější tendence směrem k lepší budoucnosti pro mladé lidi.
With economic and political investments in new jobs, education and training, stronger social security systems, a more dynamic labour market and in decent work - we can transform the European labour market and reorient the current trends towards a better future for the youth.
Dejme mladým lidem politickou prioritu.
Let’s put youth at the top of the political agenda.
Pojďme se těmito problémy zabývat.
Let’s take up this challenge.
Zpravodajka: Katarína Neveďalová
Rapporteur: Katarína Neveďalová
A. vzhledem k tomu, že čtyři z deseti opatření, která byla přijata na pražském mimořádném summitu EU o zaměstnanosti uspořádaném v roce 2009, se týkají vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního vzdělávání, učňovské přípravy, usnadnění mobility a lepšího předvídání potřeb trhu práce a odpovídajících dovedností,
A. whereas four out of ten measures adopted at the Prague 2009 extraordinary EU summit on employment bear on education, vocational training, lifelong learning, apprenticeships, facilitating mobility, and better forecasting of labour market needs and matching skills,
2. připomíná, že cílem kodaňského procesu je povzbuzovat jedince k využívání široké škály dostupných příležitostí k odbornému vzdělávání (např. ve škole, ve vyšším vzdělávání, na pracovišti nebo v rámci soukromých kurzů);
Recalls that the aim of the Copenhagen process is to encourage individuals to make use of the wide range of vocational learning opportunities available (e.g. at school, in higher education, at the workplace, or through private courses);
4. domnívá se, že studium jazyků má klíčový význam pro usnadnění přístupu mladých lidí na trh práce a pro podpoření jejich mobility a rovných příležitostí;
Considers language learning crucial for facilitating young people’s access to the labour market and for promoting their mobility and equal opportunities;
15. vyzývá členské státy, aby podporovaly uznávání vědomostí a dovedností nabytých v rámci neformálního a informálního vzdělávání, aby tak mladí lidé mohli při hledání práce na trhu i nadále dokládat požadované vzdělání a schopnosti;
Calls upon the Member States to promote the recognition of educational achievements acquired in the framework of non-formal and informal learning so that young people can further demonstrate their education and competence as required when seeking work on the market;
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právu na tlumočení a překlad při trestním řízení
on the draft directive of the European Parliament and of the Council on the rights to interpretation and to translation in criminal proceedings
– s ohledem na návrh Komise ( KOM(2010)0082 ), který si klade stejný legislativní cíl,
– having regard to the Commission proposal ( COM(2010)0082 ), which has the same legislative objective,
– s ohledem na odůvodněná stanoviska zaslaná jeho předsedovi vnitrostátními parlamenty ohledně souladu tohoto podnětu s zásadou subsidiarity,
– having regard to the reasoned opinions sent to its President by national parliaments on whether the initiative complies with the principle of subsidiarity,
– s ohledem na články 44 a 55 jednacího řádu,
– having regard to Rules 44 and 55 of its Rules of Procedure,
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A7‑0198/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0198/2010 ),
POSTOJ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENTAT FIRST READING
V PRVNÍM ČTENÍ *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics ; deletions are indicated by the symbol ▌. *
o právu na tlumočení a překlady v trestním řízení
on the rights to interpretation and to translation in criminal proceedings
EVROSPKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Stanovisko .... (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.) ,
Opinion ... (not yet published in the Official Journal). ,
(1) Evropská unie si stanovila cíl vytvořit a udržovat prostor svobody, bezpečnosti a práva.
(1) The European Union has set itself the objective of maintaining and developing an area of freedom, security and justice.
Podle závěrů Evropské rady ze zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999, a zejména bodu 33 těchto závěrů, by měla být zásada vzájemného uznávání základním kamenem soudní spolupráce v občanských i trestních věcech v rámci ▌Unie , protože posílené vzájemné uznávání soudních rozhodnutí a rozsudků a nezbytné sblížení právních předpisů by usnadnilo spolupráci mezi orgány a soudní ochranu práv jednotlivců .
According to the conclusions of the European Council in Tampere of 15 and 16 October 1999, and in particular point 33 thereof, the principle of mutual recognition should become the cornerstone of judicial co-operation in both civil and criminal matters within the ▌Union , since enhanced mutual recognition of judicial decisions and judgments and the necessary approximation of legislation would facilitate co-operation between authorities and the judicial protection of individual rights .
(2) Dne 29. listopadu 2000 Rada v souladu se závěry zasedání v Tampere přijala program opatření k uplatňování zásady vzájemného uznávání rozhodnutí v trestních věcech
(2) On 29 November 2000 the Council, in accordance with the Tampere Conclusions, adopted a programme of measures to implement the principle of mutual recognition of decisions in criminal matters
V úvodu programu je uvedeno, že cílem vzájemného uznávání je „posílit spolupráci mezi členskými státy, ale rovněž zlepšit ochranu práv jednotlivce“.
The introduction to the programme of measures states that mutual recognition is "designed to strengthen cooperation between Member States but also to enhance the protection of individual rights".
(3) Uplatňování zásady vzájemného uznávání rozhodnutí v trestních věcech předpokládá, že členské státy mají důvěru v systémy trestního soudnictví ostatních členských států.
(3) Implementation of the principle of mutual recognition of decisions in criminal matters presupposes that Member States have trust in each other's criminal justice systems.
Rozsah uplatňování zásady vzájemného uznávání závisí do značné míry na řadě parametrů, mezi něž patří mechanismy na ochranu práv podezřelých a společné minimální normy nezbytné pro snazší uplatňování zásady vzájemného uznávání.
The extent of the mutual recognition exercise is very much dependent on a number of parameters, which include mechanisms for safeguarding the rights of suspects and common minimum standards necessary to facilitate the application of the principle of mutual recognition.
(4) Vzájemné uznávání může účinně fungovat pouze v prostředí vzájemné důvěry, kdy justiční orgány i všichni účastníci trestního řízení považují rozhodnutí justičních orgánů jiných členských států za rovnocenná rozhodnutím orgánů vlastních členských států, což vyžaduje nejen důvěru v přiměřenost právních norem partnerů, ale i důvěru v to, že uvedené normy budou správně uplatňovány.
(4) Mutual recognition can only operate effectively in a spirit of confidence, whereby not only judicial authorities, but all actors in the criminal process see decisions of the judicial authorities of other Member States as equivalent to their own, implying not only trust in the adequacy of one's partners' rules, but also trust that those rules are correctly applied.
(4a) Článek 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (ECHR) a článek 47 Listiny základních práv EU zakotvují právo na spravedlivý proces.
( 4a ) Article 6 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) and 47 of the EU Charter of Fundamental Rights enshrine the right to a fair trial.
Článek 48 Listiny zaručuje dodržování práva na obhajobu.
Article 48 of the Charter guarantees respect for the rights of the defence.
Tato směrnice respektuje tato práva a musí být odpovídajícím způsobem prováděna.
This Directive respects these rights and has to be implemented accordingly.
(5) Ač jsou ▌členské státy stranami ▌ ECHR ▌, zkušenost ukázala, že tato skutečnost sama o sobě nezaručuje vždy dostatečnou úroveň důvěry v systémy trestního soudnictví jiných členských států.
(5) Although ▌Member States are parties to the ▌ ECHR ▌, experience has shown that this in itself does not always provide a sufficient degree of trust in the criminal justice systems of other Member States.
(5a) Posílení vzájemné důvěry vyžaduje konzistentnější uplatňování práv a záruk stanovených v článku 6 ECHR.
( 5a ) Strengthening mutual trust requires a more consistent implementation of the rights and guarantees set out in Article 6 of the ECHR.
2 druhém pododstavci písm. b) se uvádějí „práva osob v trestním řízení“ jako jedna z oblastí, v nichž by mohla být minimální pravidla stanovena.
Point (b) of Article 82(2) refers to "the rights of individuals in criminal procedure" as one of the areas in which minimum rules may be established.
(7) Společná minimální pravidla by měla vést k posílení důvěry v systémy trestního soudnictví všech členských států, což by mělo vést k účinnější justiční spolupráci v atmosféře vzájemné důvěry.
(7) Common minimum rules should lead to increased confidence in the criminal justice systems of all Member States, which in turn should lead to more efficient judicial cooperation in a climate of mutual trust.
Taková společná minimální pravidla by se měla vztahovat na tlumočení a překlad v trestním řízení.
Such common minimum rules should be applied in the fields of interpretation and translation in criminal proceedings.
(7a) Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada cestovní mapu pro posílení procesních práv podezřelých nebo obviněných osob v trestním řízení
( 7a ) On 30 November 2009, the Council adopted the Roadmap for strengthening procedural rights of suspected and accused persons in criminal proceedings
Cestovní mapa vyzývá k postupnému přijetí opatření týkajících se práva na tlumočení a překlad (opatření A), práva na informace o právech a informace o obvinění (opatření B), práva na právní poradenství a právní pomoc (opatření C), práva na komunikaci s příbuznými, zaměstnavateli a konzulárními úřady (opatření D) a zvláštní záruky pro podezřelého či obviněného, který je zranitelný (opatření E).
Taking a step-by-step approach, the Roadmap calls for the adoption of measures regarding the right to translation and interpretation (measure A), the right to information on rights and information about the charges (measure B), the right to legal advice and legal aid (measure C), the right to communication with relatives, employers and consular authorities (measure D), and regarding special safeguards for suspected or accused persons who are vulnerable (measure E).
(7b) Ve Stockholmském programu přijatém dne 10. prosince 2009 Evropská rada cestovní mapu uvítala a učinila ji součástí tohoto programu (bod 2.4.).
( 7b ) In the Stockholm programme, adopted on 10 December 2009, the European Council welcomed the Roadmap and made it part of the Stockholm programme (point 2.4.).