natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dialog mezi zeměmi produkujícími energii a spojenou Evropou byl považován za způsob uplatňování energetické politiky, který překoná „dvoustranné“ přístupy, tj. mezi členskými státy a dodavatelskými zeměmi, které nejsou členy Společenství.
The dialogue between producer countries and a united Europe was seen as a way of conducting energy policy that would rise above ‘bilateral’ approaches, i.e. between the Member States and non-Community supplier countries.
Zelená kniha se zakládala na řadě zajímavých úvah: na uznání skutečnosti, že závislost na energii neklesne, a na omezené schopnosti Evropy řídit se podmínkami pro dodávky energie.
The Green Paper was based on some interesting statements: the recognition that energy dependence is not going to decrease and of Europe’s limited ability to act on the conditions governing energy supply.
Považovalo se proto za nutné ovlivnit poptávku a zasadit se tak o znovuobjevení významu úspor energie, zejména ve stavebním průmyslu a dopravě.
It was therefore seen as essential to influence demand, thus the re-emergence of the importance of saving energy, especially in buildings and transport.
Je třeba si uvědomit, že v roce 2000 se očekávalo, že se země budou řídit Kjótským protokolem a Evropa jakožto vzor pro uskutečňování cílů tohoto protokolu byla obzvláště odhodlaná sehrát svou úlohu.
It should be borne in mind that it was expected in 2000 that countries would comply with the Kyoto Protocol and Europe, as the standard-bearer for Kyoto, was especially willing to play its part.
Zelená kniha z roku 2006 („Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii“) je právem uznávána jako nejambicióznější dokument, jenž byl do dnešní doby vypracován, neboť jsou v ní uvedeny obnovené cíle evropské energetické politiky: udržitelnost a podpora obnovitelných zdrojů energie, konkurenceschopnost a otevírání trhů, zabezpečení dodávek a diverzifikace zdrojů.
The 2006 Green Paper (‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’) has rightly been recognised as the most ambitious document to date as it lists the renewed objectives of the European energy policy: sustainability and the promotion of renewable energies, competitiveness and the opening up of markets, and the security of supply and diversification of sources.
Kniha předkládá navíc velmi konkrétní návrhy, včetně lepšího propojení mezi členskými státy.
It also sets out very specific proposals, including the improvement of interconnections between Member States.
Slavné „tři dvacítky“ – 20% snížení skleníkových plynů do roku 2020, zlepšení energetické účinnosti o 20 % a zvýšení využívání obnovitelných zdrojů o 20 % – je zkrácený výraz pro evropské priority, který lze popsat také jako kompas pro opatření evropské politiky, jímž se řídí i Evropská rada.
The famous ‘three 20s’ - a 20% reduction in greenhouse gases by 2020; improving energy efficiency by 20%, and increasing the use of renewables by 20% - is the shorthand way of expressing European priorities, and could even be described as the compass for European policy measures which has also been adopted by the European Council.
Vedle tohoto vývoje začíná být jasné, že dvoustranný přístup k politickému zeměpisu (dohody členských států se zeměmi produkujícími energii) je nevhodný a že je třeba jej nahradit společnou politikou (neboli strategií „jednoho hlasu“), která, jakmile ji ratifikují čelní představitelé států a vlád, by měla z energetické politiky učinit součást společné zahraniční politiky.
Alongside these developments, there is also the clear awareness that the bilateral approach to geopolitics (agreements by Member States with producer countries) is ill-advised and needs to be replaced by a common policy (or ‘one voice’ strategy) which, once ratified by the Heads of State and Government, should make energy policy part of the common foreign policy.
Ze stávajících směrnic a ustanovení tzv. „třetího balíčku u vnitřním trhu s energií“ je třeba vyvodit nezbytné závěry a poté vytvořit základ pro plánování a investice do evropské sítě a přimět provozovatele dopravních sítí, aby spolupracovali na vytváření vnitrostátních rozvojových plánů pro své plynárenské a elektrické sítě a zohlednili přitom zájmy EU jako celku.
It is essential to draw all the necessary conclusions from the existing Directives and the provisions of the so-called ‘third internal energy market package’ and then to establish the bases for planning and investment in the European network and oblige transport network operators to cooperate with each other in drawing up national development plans for their gas and electricity networks and to take the interests of the EU as a whole into account.
Základní cíl spočívající v podpoře propojení energetických sítí zavedla Lisabonská smlouva.
The Lisbon Treaty has enshrined the basic objective of promoting the interconnection of energy networks.
Skutečností je, že má-li být dosaženo skutečného pokroku, je zapotřebí velmi silného politického odhodlání a výrazných investic.
The fact is that very strong political commitment and substantial investment is required for any solid progress to be made.
Jak energetická politika, tak odhodlanost jsou základem sdělení „Energie 2020“, které volá po radikální změně dosud uplatňovaného přístupu týkajícího se zásadních aspektů, jako je energetická infrastruktura a sítě, jež je nutno mobilizovat a posílit v zájmu „Evropy účinněji využívající zdroje“.
Both of these – an energy policy and determination – seem to feature in the ‘Energy 2020’ Communication which calls for a radical change in the approach adopted up until now on vital aspects such as energy infrastructure and networks that are to be mobilised and strengthened under the banner of ‘a resource-efficient Europe’.
Dále bychom měli přivítat sdělení s názvem „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období“ z roku 2010, které uplatňuje týž odvážný přístup zaměřený na budoucnost.
We should also welcome the 2010 Communication on ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond’ because it adopts this same courageous and visionary approach.
Sám Jean Monnet tvrdil, že Evropu je třeba budovat krok za krokem a že je důležité stanovit si cíl, který je dostatečně jasný, abychom jej neztratili z dohledu.
It was Jean Monnet himself who affirmed that it was necessary to proceed step by step in order to build Europe, and that it was important to have an objective that was sufficiently clear so as not to be lost from sight.
Naším cílem je zaměřit se na energetickou infrastrukturu, která je podle Komise „zastaralá a špatně propojená“.
Our objective focuses on energy infrastructures which, in the Commission’s opinion, are ‘outdated and poorly interconnected’.
Kvalitní infrastruktura je nezbytná pro dosažení cílů, které EU sleduje již řadu desetiletí, tj. snížit emise uhlíku, zaručit zabezpečení dodávek a stabilitu cen pro spotřebitele a rozvoj jednotného trhu s energií, který zajistí přístup podniků a občanů k energetickým zdrojům za dostupné ceny.
They are essential in order to achieve the goals pursued by the EU for decades, i.e. the reduction in carbon levels, guaranteed security of supply and price stability for consumers, and the development of a single energy market that ensures access to energy sources at affordable prices for businesses and citizens.
Podmínkou je solidarita mezi členskými státy, neboť nelze hovořit o zabezpečení dodávek, aniž bychom nezmínili i solidaritu mezi evropskými zeměmi.
On top of that there is solidarity between Member States, as it is not possible to talk about security without also mentioning solidarity within Europe.
Naším úkolem je vyřešit celou řadu naléhavých otázek, k nimž patří mimořádný nárůst výroby větrné energie v oblastech Severního a Baltického moře, ohromné možnosti získávání obnovitelných zdrojů energie v jižní Evropě a severní Africe, problémy s rozsáhlými skladišti elektřiny, potřeba nabíjet elektrická vozidla a přeprava a skladování CO2 a vodíku.
We are facing a whole range of urgent issues, including the spectacular increase in wind electricity generation in the regions around the North Sea and the Baltic, the huge renewable energy potential in southern Europe and North Africa, problems with large-scale electricity storage, the need to charge electric vehicles, and CO2 and hydrogen transport and storage.
Tyto otázky nelze vyřešit bez nových sítí a nových propojení jak v rámci EU, tak se třetími zeměmi.
It is impossible to tackle all of these unless we envisage new networks and new interconnections both within the EU and with third countries.
Je třeba:
We need to:
a) rozhodnout o tom, jakou infrastrukturu potřebujeme;
(a) determine the necessary infrastructure;
b) stanovit kritéria, která umožní rozhodnout, jaké projekty by měly být označeny jako projekty „evropského zájmu“, s přihlédnutím k vyváženému rozvoji v jednotlivých regionech;
(b) lay down the criteria for deciding which projects should be classed as being of 'European interest', taking account of balanced development in the various regions;
c) zajistit, aby tyto projekty byly realizovány v rozumné časové lhůtě, vytvořit postup, jak vyřešit kontroverzní záležitost, kterou je udělování povolení a licencí v členských státech, zaručit rozpravu, informování a účast veřejnosti;
(c) ensure that these projects are implemented within a reasonable timeframe, working out formulae with which to resolve the controversial matter of authorisation procedures and the awarding of licences in the Member States, guaranteeing debate, information and public participation;
d) zlepšit rozdělování nákladů;
(d) improve cost allocation;
e) zajistit financování, které přiláká a podpoří soukromé investice.
(e) secure financing that will attract and boost private investment.
Co se týče elektrické energie, měla by Komise pokročit v otázce definice a provádění svých návrhů ohledně prioritních koridorů, které mají do roku 2020 propojit evropské dopravní sítě, konkrétně návrhů v oblasti infrastruktury a propojení nezbytných k integraci výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů.
As regards electricity, the Commission should make progress on the definition and implementation of its proposals on the priority corridors that are to link the European transport networks by 2020, specifically the infrastructure and interconnections that are necessary in order to integrate the production of electricity from renewable sources.
Klíčové je urychlit identifikaci a výstavbu elektrických dálnic, které jsou nedílnou součástí dlouhodobého projektu, což však neznamená, že může docházet k nezodpovědným odkladům.
It is vital to speed up the identification and construction of electricity highways as integral parts of a long-term project which nevertheless leaves no room for irresponsible delays.
Nová síťová infrastruktura by měla zahrnout „inteligentní sítě“, a to díky zdrojům, které budou nabízet nové informační a komunikační technologie.
The new network infrastructure should accommodate 'intelligent networks' thanks to the resources to be offered by new information and communication technologies.
Tyto „inteligentní technologie“ budou dány do služeb občanům, kteří budou moci kontrolovat své domácí spotřebiče, a předcházet tak plýtvání a snižovat své individuální i společné náklady.
This 'intelligence' will be placed at the service of citizens who will be able to control their domestic appliances so as to avoid wastage and reduce individual and collective costs.
Specifické problémy představuje zemní plyn.
Gas poses specific problems.
Znepokojivá je naše závislost na jediném zdroji ve východní Evropě, neboť může vést k problémům se zabezpečením dodávek v nevhodnou dobu, jak tomu již bylo v minulosti.
Dependence on a single source in Eastern Europe gives cause for concern since it may lead to supply problems at awkward times, as has happened in the past.
Diverzifikace zdrojů by měla být hlavním rysem nové politiky usilující o zabezpečení dodávek.
The diversification of sources of supply should be a key feature of a new policy geared to safeguarding supply.
Novým prvkem, který je v souvislosti s tradičními sítěmi a infrastrukturou třeba zohlednit, je tzv. „ceodukt“, jehož bude zapotřebí k zachycení, přepravě a uložení CO 2 .
A fresh element that needs to be taken into consideration in conjunction with traditional networks and infrastructure is the 'ceoduct', which will be needed to capture, transport and store CO2.
Při úsilí o realizaci projektů v oblasti energetické infrastruktury v rozumném časovém harmonogramu se zvláštním problémem ukázaly být postupy pro udělování licencí a povolení v jednotlivých členských státech.
Licence and permit procedures in the various Member States have proved to be a particular problem when attempting to implement energy infrastructure projects within a reasonable timeframe.
Každá země má své vlastní právní předpisy pro udělování těchto povolení, které odpovídají její vnitřní správní struktuře.
Each country has its own legislation on the granting of such authorisation in line with its internal administrative structure.
Nesouhlas s určitým projektem mezi dotčenými obyvateli nabude někdy takových rozměrů, že tento projekt buď úplně ochromí, nebo jakékoli práce na něm extrémně zkomplikuje.
Opposition among residents affected sometimes takes on a dimension that paralyses the entire project or makes any progress extremely difficult.
Domníváme se, že v případech, kdy byl projekt označen za „projekt evropského zájmu“, by měl být v daném členském státě určen jeden úřad, který bude „kontaktním místem pro všechno“.
We believe that where a project has been designated as being 'of European interest', a single contact authority should be nominated in the Member State (one-stop shop).
Tento úřad by měl fungovat jako rozhraní zajišťující porozumění a komunikaci mezi společnostmi připravujícími projekty, příslušnými orgány a dotčenými obyvateli a měl by zajišťovat koordinaci mezi „kontaktními místy pro všechno“ a generálním ředitelstvím Komise pro energetiku.
This authority should act as an interface ensuring understanding and communication between developers, authorities and affected residents and should ensure coordination between one-stop shops and the Commission's Directorate-General for Energy.
Měla by být rovněž zaručena účast veřejnosti na projektu, a to již od okamžiku, kdy na něm začínají plánovací práce.
Public participation should also be guaranteed from the moment when the project is first conceived.
Je nesmírně důležité, aby dotčení obyvatelé měli všechny technické, environmentální, ekonomické a právní informace hned od začátku celého podniku, a byli tak v průběhu rozhodovacího procesu schopni předkládat důvody a argumenty, které považují za relevantní.
It is extremely important that residents affected have all the technical, environmental, economic and legal information right from the start of the operation so that, as the decision-making process moves forward, they are able to set out the grounds and arguments that they consider relevant.
To stejné bude platit ve všech fázích celého postupu, tj. i v průběhu jeho realizace.
The same will apply throughout the various stages of the procedure, i.e. in the course of its implementation.
Členské státy by měly zajistit efektivní koordinaci postupů pro posuzování dopadů na životní prostředí, které by vždy měly být prováděny již v rané fázi plánování a tvorby projektu.
The Member States should ensure the effective coordination of environmental impact assessment procedures, which should always be carried out at an early stage in the project's planning and development.
Pokud by však přesto mohlo dojít k ohrožení realizace projektu, mohl by být jmenován rozhodčí orgán podle vzoru německého experimentu „Stuttgart 21“.
Where the project's implementation may nonetheless be jeopardised, an arbitration body could be designated along the lines of the German 'Stuttgart 21' experiment.
Podle výpočtů ve sdělení Komise bude v příštích 10 letech k dosažení znatelných výsledků v oblasti energetické politiky a klimatických cílů zapotřebí jednoho biliónu EUR.
The calculations contained in the Commission communication cite a figure of one trillion euros in 10 years to achieve appreciable results in energy policy and climate goals.
Z této částky bude přibližně 200 miliard EUR zapotřebí na sítě pro přepravu energií.
Of that amount, around EUR 200 billion will be needed for energy transmission networks.
Polovina, tj. zhruba 100 miliard EUR, bude muset pocházet z veřejných financí; tato částka by však neměla být důvodem ke znepokojení, neboť s ní budou spojeny značné přínosy pro EU, co se týče pracovních míst a šíření technologií, a tudíž i čelní technologické pozice a vyššího HDP.
Half, i.e. around EUR 100 billion, will need to come from public funding, but the figure should not provide any cause for alarm since the benefits for the EU in terms of jobs, the diffusion of technologies and hence technological leadership and increased GDP will be considerable.
Spolu s jasnými hospodářskými přínosy v tradičním smyslu slova by měly být zohledněny i další stále důležitější parametry, jako je menší znečištění, komplexnější opatření v oblasti boje proti změně klimatu a větší zabezpečení dodávek, ze kterého budou mít prospěch spotřebitelé.
Along with the clearly economic benefits in the traditional sense, other increasingly important parameters should also be taken into account such as the reduction in pollution, more comprehensive action to combat climate change and improved quality of supply, which will benefit consumers.
Je zřejmé, že takto ambiciózní projekty nemohou být realizovány bez odhodlání a vytrvalosti podniků v energetickém odvětví, které musí zapojit všechnu svou představivost a vyvinout veškeré úsilí, aby se mohly vypořádat s velkými projekty vyžadovanými moderní dobou.
It is clear that such ambitious projects are inconceivable without the determination and diligence of energy sector undertakings, which must employ all their imagination and make every effort to tackle the major projects that the modern age demands.
Stejně tak je jasné, že není možné ničeho dosáhnout, pokud se do věci rázně nezapojí evropské orgány.
It is equally clear that nothing can be achieved without the resolute involvement of the European institutions.
Společná energetická politika EU totiž až dosud navzdory svým chvályhodným iniciativám a vytrvalému úsilí postrádala jednoznačně „evropský“ impuls.
Up to now, despite its laudable initiatives and sustained efforts, the EU's common energy policy has lacked a resolutely 'European' impulse.
Evropa jako taková stojí před několika nesmírně závažnými závazky.
Europe as such faces a number of extremely serious commitments.
Na jedné straně je stále daleko od splnění cíle, kterým je vytvoření skutečného vnitřního trhu s energií, a na druhé straně nastal čas, aby přihlédla ku prospěchu evropských občanů a podniků a začala při stanovování svých krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých cílů v oblasti energetické politiky vystupovat jednotně.
On the one hand, it is far from having reached the goal of a genuine internal energy market, and on the other hand it is time for it to speak with one voice in setting joint short, medium and long-term energy policy objectives, for the benefit of European citizens and undertakings.
Sdělení Komise ukazuje, že jdeme správným směrem.
The Commission communication shows that we are moving in the right direction.
o prioritách energetických infrastruktur pro rok 2020 a na další období
on Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond
12. konstatuje, že rozdíly mezi vnitrostátními předpisy mohou být zdrojem překážek pro účinné investice; žádá Komisi, aby tyto překážky prozkoumala a navrhla možná řešení;
Notes that differences between national regulations can form obstacles to efficient investments; asks the Commission to investigate these obstacles and to come with possible solutions;
14. vyzývá k přijetí co nejpřísnějších bezpečnostních a environmentálních norem pro veškerou energetickou infrastrukturu, a to mimo jiné prostřednictvím programů spolupráce mezi členskými státy, s cílem řešit výhrady veřejnosti a získat od ní lepší přijetí; doporučuje, aby členské státy poskytly občanům, občanské společnosti, hospodářským subjektům a sociálním partnerům dostatečné informace o nezbytnosti zdokonalení a modernizace energetické infrastruktury s cílem zvýšit spolehlivost energetických sítí, zlepšit zabezpečení dodávek a integraci obnovitelných zdrojů energie a umožnit spotřebitelům těžit z nových technologií a inteligentního využívání energie, a zvýšit tak energetickou účinnost;
Calls for the adoption of the highest possible safety and environmental standards for all energy infrastructures, inter alia through cooperation programmes between Member States, in order to address public reservations and promote greater public acceptance; recommends to the Member States to provide adequate information to citizens, civil society, economic operators and social-partners about the necessity of upgrading and modernising energy infrastructure in order to increase the reliability of energy networks, improve the security of supply and the integration of renewable energy sources, and enable consumers to benefit from new technologies and intelligent energy use in order to increase energy efficiency;
Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Sophie Auconie, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Nick Griffin, Françoise Grossetête, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Vittorio Prodi, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Salvatore Tatarella, Michail Tremopoulos, Åsa Westlund, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Sophie Auconie, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Nick Griffin, Françoise Grossetête, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Vittorio Prodi, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Salvatore Tatarella, Michail Tremopoulos, Åsa Westlund, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Matthias Groote, Riikka Manner, James Nicholson, Marit Paulsen, Rovana Plumb, Marianne Thyssen, Michail Tremopoulos, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev
Matthias Groote, Riikka Manner, James Nicholson, Marit Paulsen, Rovana Plumb, Marianne Thyssen, Michail Tremopoulos, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev
Navrhovatel: Joachim Zeller
Rapporteur: Joachim Zeller
3. zdůrazňuje, že je třeba modernizovat síť EU a že členským státům a regionům musí při provádění tohoto úkolu pomoci Unie a že všechny regiony, včetně nejvzdálenějších oblastí, musí být zapojeny do všech etap a do všech postupů provádění s cílem zachovat územní soudržnost;
Stresses the need to modernise the EU grid as a whole and for the Union to support Member States and regions in this task and that all regions, including the most remote areas, must be involved at all stages and implementing procedures with a view to maintaining territorial cohesion;