natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48. vyzývá členské státy, aby provedly posouzení dopadu hospodářské recese a prozkoumaly měnící se povahu podmínek zaměstnanosti a jejich dopad na ohrožené skupiny, vznik chudoby a sociálního vyloučení;
Calls on Member States to undertake impact assessments of the economic recession and to explore the changing nature of employment conditions and the effect of this on vulnerable groups and in terms of poverty and social exclusion;
50. bere na vědomí rozhodnutí Rady ze dne 17. června 2010 o tom, že stanovení vlastních cílů týkajících se snížení počtu osob, jimž hrozí chudoba nebo vyloučení, bude ponecháno na členských státech ve spolupráci s regiony, a to na základě jednoho nebo několika ze tří ukazatelů, které Rada odsouhlasila; domnívá se, že členským státům, které se rozhodnou využít pouze ukazatele „domácnosti bez zaměstnané osoby“, hrozí, že budou systematicky opomíjet problémy, jako je chudoba v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání, energetická chudoba, chudoba rodičů samoživitelů, dětská chudoba a sociální vyloučení; naléhavě žádá členské státy, aby nezneužívaly toho, že si mohou samy zvolit ukazatel, ke stanovování méně ambiciózních cílů v boji proti chudobě; upozorňuje na problémy, s nimiž se setkávají miliony důchodců v Evropě ve snaze vyjít s nedostatečným důchodem a pokrýt zvláštní potřeby související s věkem, a to zejména kvůli vysokým nákladům na léky a lékařskou péči; zdůrazňuje, že školní a vysokoškolské vzdělání pro nejohroženější skupiny musejí být prioritním cílem, v souvislosti s nímž si musí každý členský stát stanovit své cíle;
Takes note of the Council’s decision of 17 June 2010 to leave it up to Member States to set, in cooperation with the regions, their national targets for reducing the number of people at risk of poverty and exclusion on the basis of one or several of the three indicators agreed upon by the Council; considers that Member States using only the ‘jobless household’ indicator may systematically neglect problems such as in-work poverty, energy poverty, the poverty of single parents, child poverty and social exclusion; urges Member States not to abuse the freedom to choose their indicator to achieve less ambitious anti-poverty targets; draws attention to the problems faced by millions of European pensioners whose pensions are inadequate in making ends meet and covering the particular needs associated with age, owing especially to the high cost of medicines and medical treatment; stresses that school and university education for the most vulnerable groups must be a priority target in connection with which each Member State must set targets;
Sladění rodinného a pracovního života u žen, které žijí v chudobě nebo jsou ohroženy chudobou
Reconciliation of family life and work by women who liv e in poverty or are exposed to the risk of poverty
63. vyzývá členské státy, aby ve spojitosti s uvedeným postupem novelizace směrnice Rady 92/85/EHS přijaly nezbytná opatření k tomu, aby se zabránilo propouštění pracovnic v průběhu těhotenství a mateřství; vyzývá členské státy, aby přijaly aktivní opatření s cílem zabránit diskriminaci těhotných žen na trhu práce a další opatření k zajištění toho, aby mateřství nemělo negativní vliv na právo pracujících žen na důchod a aby výše těchto důchodů nebyla ovlivněna tím, že čerpaly mateřskou dovolenou;
Calls on the Member States, in the context of the abovementioned procedure of amending Council Directive 92/85/EEC, to take the measures necessary to prevent the dismissal of workers during pregnancy and motherhood; calls on the Member States to take active measures to prevent discrimination against pregnant women on the labour market, as well as measures to ensure that motherhood does not affect the right of women workers to pensions and that the scale of those pensions is not affected by the fact they have taken maternity leave;
65. vyzývá členské státy, aby přijaly dodatečná podpůrná opatření, zejména v případě pracujících matek, jež jsou členkami rodin s jedním rodičem, která by jim buď usnadnila nalézt formu zaměstnání s pružnou pracovní dobou, aby mohly plnit své rozsáhlejší závazky vůči rodině, nebo jim poskytla finančně dostupná a kvalitní zařízení péče o děti;
Calls on the Member States to adopt additional support measures, especially for working mothers who are members of single-parent families, either by making it easier to find forms of employment with flexible working hours so that they can meet their more extensive family commitments, or by providing affordable and quality childcare facilities;
Boj proti chudobě starších žen
Combat ing poverty among o lder women
69. domnívá se, že starší ženy mohou být na trhu práce oběťmi přímé či nepřímé nebo i vícenásobné diskriminace a že by se tento problém měl řešit; zdůrazňuje, že na zaměstnanost je nutno pohlížet jako na nejlepší prostředek v boji proti chudobě žen; vyzývá k tomu, aby byla usnadněna účast žen všech věkových skupin na programech celoživotního vzdělávání; upozorňuje na to, že sladění rodinného a profesního života a dalšího odborného vzdělávání vyžaduje zvláštní pozornost a podporu;
Considers that older women may be the victims of direct or indirect discrimination on the labour market, or even of multiple discrimination, and that this problem should be tackled; stresses that employment must be seen as the best means of fighting female poverty; calls for the participation of women of all ages in lifelong training programmes to be facilitated; emphasises that reconciling family and working life and continuing training requires special attention and support;
71. vyzývá členské státy, aby ženám, které pečují o nemocné, starší nebo zdravotně postižené členy rodiny, a starším ženám, které pobírají obzvláště nízký důchod, poskytovaly přiměřené dávky sociálního zabezpečení;
Calls on the Member States to provide adequate social security for the women responsible for the care of sick, elderly or disabled members of their families, and for elderly women who receive a particularly low pension;
Vliv násilí založeného na pohlaví na riziko vzniku chudoby
Impact of gender based violence on the risk of poverty
73. vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k řádnému zachycení, analýze a studiu faktorů, které vedou k domácímu násilí, aby bylo možné neprodleně formulovat politiky prevence a řešení následků tohoto násilí, jako je poskytnutí přístřeší pro ženy bez domova, které se staly obětí domácího násilí;
Calls on the Member States to take the necessary measures to ensure the due recording, analysis and study of the factors which lead to domestic violence so that policies can be developed immediately to prevent and deal with the consequences of such violence, such as providing shelter for homeless women who are victims of domestic violence;
77. vyzývá členské státy, aby více hovořily o dopadu chudoby a sociálního vyloučení na ženy, zejména v souvislosti s tím, že ženy mají několik identit, a aby se přednostně zabývaly ženami se zdravotním postižením, etnickými menšinami, zejména romskou komunitou, dětmi a přistěhovalci;
Calls on Member States to give greater visibility to the impact of poverty and social exclusion on women and in particular in relation to the multiple identities of women, and to indicate as priorities women with disabilities, ethnic minorities - especially the Roma community - children and immigrants;
Sociální dialog a občanská společnost v boji proti chudobě žen
Social dialogue and civil society in fighting women’s poverty
Zajištění finančních prostředků jako prostředek boje proti chudobě
Ensur ing f unding as a mean s to combat poverty
85. zdůrazňuje význam rozvoje právní koncepce společného jmění, aby byla plně uznána práva žen v zemědělském sektoru, aby tyto ženy měly nárok na plnou sociální ochranu a aby jejich práce byla uznávána; zdůrazňuje kromě toho, že je nutno novelizovat nařízení o Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
Emphasises the importance of developing the legal construct of shared ownership with the aim of ensuring that women’s rights in the agricultural sector are fully recognised, that they receive appropriate social security protection and that their work is recognised; stresses, moreover, the need for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) Regulation
Nařízení Rady (ES) č 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst.
Council Regulation (EC) No
L 277, 21.10.2005, s. 1). , aby bylo možné – jak je tomu již nyní v případě Evropského sociálního fondu (ESF) – v programovém období 2014–2020 přijímat aktivní opatření na podporu žen, což bylo možné v předchozích obdobích, avšak nikoli v současném, a což bude mít velmi blahodárný účinek na zaměstnanost žen ve venkovských oblastech;
1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1.) to be amended to enable, as with the European Social Fund (ESF), proactive measures to be taken in support of women in the 2014-2020 programming period, which was feasible in previous periods but not in the current one, and which will have very beneficial effects on female employment in rural areas;
87. vítá vytvoření evropského nástroje mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování; v tomto ohledu žádá, aby byla učiněna specifická opatření – zejména opatření technické pomoci a podpůrná opatření – zaměřená na zajištění lepší dostupnosti mikrofinancování pro ženy, které mají obtíže se vstupem na trh práce nebo které se chtějí stát samostatně výdělečně činnými osobami nebo chtějí založit vlastní mikropodniky;
Welcomes the establishment of a European microfinance facility for employment and social inclusion; calls in this framework for specifically tailored actions, in particular technical assistance and back-up measures, oriented towards ensuring increased access and availability of microfinance for women who face difficulties entering the labour market or want to establish themselves as self-employed workers or launch their own micro-enterprises;
Ačkoliv je chudoba žen dlouhotrvající skutečností, tento problém začal být systematicky řešen teprve poměrně nedávno.
Although women’s poverty is a long lasting reality, the issue has only relatively recently started to be tackled in a systemic way.
Současná hospodářská, finanční a sociální krize, kterou je zasažena Evropská unie i zbytek světa, způsobuje řadu konkrétních negativních důsledků a přímo ovlivňuje životní a pracovní podmínky žen i obecně jejich místo ve společnosti.
The current economic, financial and social crisis that affects the European Union, as well as the rest of the world, is generating a series of specific negative effects, directly influencing women’s living and working conditions, and their place in society in general.
Tato situace vedla k tomu, že prostřednictvím zprávy „o podobě ženské chudoby“ se velmi důležitým bodem na pořadu jednání Evropského parlamentu stává nutnost generově zaměřeného přístupu k chudobě.
This context projected to the top of the European Parliament’s agenda the necessity of a gender approach to poverty, by the report on “the face of female poverty”.
Celosvětově jsou ženy ve srovnání s muži chudší.
At global level, women are poor by comparison with men.
Platí to také úplně ve všech členských státech EU, i když v každém z nich lze podle toho, o jakou zemi se jedná, pozorovat určité rozdíly.
This is also the reality in each and every EU Member State, although one can identify specific differences depending on the country.
Téměř 17 % evropských žen spadá do kategorie osob žijících v chudobě; se zřetelem na ukazatele týkající se trhu práce a sociální ochrany mají strukturální příčiny chudoby na ženy neúměrně vysoký dopad.
Almost 17% of European women are ranked as living in poverty; considering the indicators relating to the labour market and social protection, the structural causes of poverty have a disproportionate effect on women.
Zároveň lze říci, že příspěvek žen k rozvoji rodiny, společnosti a hospodářství je obvykle nedoceňován a nedostatečně zaplacen.
At the same time, one can say that women’s contribution to the development of family, society and economy is regularly underestimated and underpaid.
V této souvislosti je velmi důležité, aby opatření v rámci Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení zohlednily rozdílnost v rizicích a míře chudoby a sociálního vyloučení u žen a mužů.
In this context is very important that the activities in the framework of the European Year on Combating poverty and social exclusion to take account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men.
Abychom měli k dispozici spolehlivé údaje, je nadmíru důležité, aby v rámci EU byla pro tuto oblast vytvořena statistická kapacita.
In order to have reliable data the development of statistical capacity within the EU in this field is of outmost importance.
V této souvislosti, jak uvádí návrh závěrů Rady ze dne 30. října 2007, je třeba důrazně doporučit, aby Komise a členské státy stanovily, přijaly a sledovaly specifické genderové ukazatele, pokud jde o odstraňování chudoby a podporu sociálního začleňování.
In this context and reminding the draft Council conclusions of 30 October 2007, the identification, adoption and monitoring by the Commission and the Member States of gender-specific indicators in the field of poverty eradication and the promotion of social inclusion should be strongly encouraged.
Dále je nutné zmínit několik velmi důležitých aspektů, které určují současnou „podobu ženské chudoby“ nejen v Evropě, ale také na celosvětové úrovni.
Few key aspects that define the present “face of female poverty” in Europe, as well as at global level, are to be mentioned further on.
Za prvé, chudoba se vyznačuje třemi aspekty začínajícími písmenem „G“: genderovým, geografickým a generačním aspektem.
First, poverty has 3 “G” dimensions: the gender one, the geographical one and the generation one.
Její dopad na ženy a muže se liší také podle toho, jakou úlohu a povinnosti ve společnosti zastávají, a s ohledem na stanoviska a reakce orgánů veřejné moci.
As well, it has a different impact on women and men, according to their roles and responsibilities in society, considering the attitudes and reactions of the public authorities.
Za druhé, před přijetím úsporných opatření je nutné provést komplexní analýzu a zohlednit rovněž genderové aspekty.
Secondly, comprehensive analysis is necessary before assuming austerity measures, taking into consideration gender aspects as well.
Ženy zpočátku nebyly hospodářskou krizí postiženy tak významně (pokud jde o nezaměstnanost), protože hospodářská odvětví, v nichž tvoří většinu pracovní síly, jsou veřejné služby (školství, zdravotnictví atd.).
Women were not initially so significantly affected by the economical crisis (in terms of unemployment) since the sectors of the economy where they constitute the majority of the labour force are public services (education, health etc.).
Toto rozdělení trhu práce podle pohlaví znamená, že jsou v současné době obětí „restrukturalizace veřejného sektoru“ a „rozpočtových škrtů“, ztrácejí zaměstnání a ujímají se úkolů, jako je péče o děti, seniory a osoby se zdravotním postižením atd.
However, this occupational gender segregation means they are now victims of “the restructuring of the public sector” and “budget cuts”, losing their jobs and assuming tasks like taking care of children, of the elderly and disabled persons etc.
Třetí aspekt: dopad poklesu hospodářství je závažnější a škodlivější u ohrožených skupin, které jsou vystaveny vícenásobnému znevýhodnění (mladší nebo starší ženy, přistěhovalkyně, příp. ženy z etnických menšin, matky samoživitelky, ženy žijící ve venkovských oblastech atd.).
Third aspect: the impact of the recession is more significant and damaging in the case of the vulnerable groups, who face multiple disadvantages (young or elder women, migrants and/or belonging to ethnic minorities, single mothers, women in rural areas, etc.)
Čtvrtý bod: vlády obecně prosazují protikrizová opatření, která se zaměřují především na hospodářská odvětví, v nichž pracují převážně muži (stavebnictví, závody vyrábějící automobily atd.), zatímco jiná odvětví hospodářství, v nichž jsou zaměstnány převážně ženy, jsou „přehlížena“ (maloobchod, služby atd.).
Fourth issue, in general, governments promote anti-crisis measures targeting primarily economic sectors that are populated, in their majority, by men (construction industry, car plants etc.) while the other sectors of the economy, which employ more women, are “ignored” (retail, services, etc.).
S ohledem na tyto souvislosti se stává zřejmým, že jsou zapotřebí pohotová a účinná řešení.
Against this background, the need for quick and efficient solutions becomes clear.
Zpráva o ženské chudobě se bude snažit předestřít některá z těchto řešení.
The report on female poverty will try to imagine part of these solutions.
Vzhledem k hodnotám, na nichž je evropský projekt založen, by mělo být považováno za samozřejmé, že předcházení vzniku chudoby žen a snižování jejího výskytu, ne-li její odstranění, je důležitou součástí základní zásady sociální solidarity.
Having in mind the values that the European project is based upon, it should be assumed that preventing and reducing women’s poverty, if not eradicating it, is an important part of the fundamental principle of social solidarity.
Současně s tím je více než žádoucí, aby byla vyjednána a přijata „Evropská listina práv žen“, která se snaží posílit práva a příležitosti žen a zároveň prosadit mechanizmy, jež umožní dosáhnout rovnosti žen a mužů ve všech oblastech sociálního, hospodářského a politického života.
At the same time, “the European Women’s Rights Charter” aims to improve women’s rights and opportunities, while promoting mechanisms to achieve gender equality in all aspects of social, economic and political life, being more than desirable for agreement and adoption.
Navrhovatelka se rozhodla zabývat se otázkou „podob ženské chudoby“ upozorněním na několik důležitých oblastí:
The Rapporteur has chosen to tackle the issue of “the face of female poverty” by proposing several areas of interest:
Ženská chudoba zůstává ve statistikách a systémech sociálního zabezpečení skryta.
Women‘s poverty remains hidden in statistics and social security schemes.
Podle výroční zprávy Komise o rovnosti žen a mužů za rok 2010 je chudoba jednou z oblastí, v níž přetrvávají nerovnosti mezi ženami a muži, poněvadž ženám více hrozí chudoba a jsou v nestejné míře vystaveny sociálnímu vyloučení, zejména starší ženy, u nichž riziko chudoby v roce 2008 představovalo 22 % ve srovnání s 16 % u starších mužů, samoživitelky, u nichž riziko chudoby v roce 2008 dosáhlo 35 %, a další kategorie žen, například ženy se zdravotním postižením a ženy z etnických menšin.
According to Commission’s 2010 annual report on equality between women and men poverty is one of the fields in which gender gaps persist; whereas women face higher exposure to the risk of poverty and experience differently the social exclusion, in particular elderly women with a risk of poverty in 2008 of 22% compared to 16 % of elderly men, single parents with a risk of poverty in 2008 of 35 % and other categories of women such as disabled and ethnic minority women.
Podle statistik ženy představují dvě třetiny neaktivního obyvatelstva (63 milionů osob ve věku 25–64 let), kam patří i osoby nedobrovolně zaměstnané na částečný pracovní úvazek, jež nejsou evidovány jako nezaměstnané.
According to statistics, women count for two thirds of the inactive population (63 million persons between 25-64 years) which includes involuntary part time employed that are not registered as unemployed.
Je nutné upozornit na to, že existují odhady, že ženská chudoba by mohla dosahovat až 36 % ve srovnání s 11 % u mužů, pokud by se vypočítávala na základě příjmu osoby a nikoliv na základě příjmu domácnosti.
It should be underlined that there are estimates that women‘s poverty could be as high as 36%, against men's 11%, if calculated by individual income rather than household income.
U evropských žen je také čtyřikrát vyšší pravděpodobnost, že pracují na částečný pracovní úvazek, je u nich vyšší pravděpodobnost, že mají pracovní smlouvu na dobu určitou a často jsou zapojeny do stínové ekonomiky, která se vyznačuje neexistencí pracovních smluv.
Also European women are four times more likely to work part time, more likely to have fixed term contracts and are often part of the informal economy characterised by the absence of working contracts.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat tomu, že je nutné dále pokračovat ve výzkumu a analýze jevu „feminizace chudoby“ a mimo jiné posoudit vliv celosvětové hospodářské krize na evropské ženy včetně dopadu na trh práce, vzdělání a odbornou přípravu, porodnost, zdraví, sociální ochranu, důchodový systém, podpůrné sociální služby, přístup žen k funkcím s rozhodovací pravomocí atd.
A particular attention should be paid to the necessity to further continue with the researches and analyses regarding the phenomenon of “feminisation of poverty”, assessing inter-alia the effects of the global crisis in the case of European women, including the effects on the labour market, education and training, birth rate, health, social protection, pensions schemes, support social services, access of women to decision making positions etc.
Boj proti ženské chudobě prostřednictvím politiky práce a sociální ochrany
Combating women’s poverty through labour policies and social protection
Má se za to, že v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení je začlenění žen na trh práce klíčové.
It is considered that integration of the women into the labour market is a key to fighting poverty and social exclusion.
Také se předpokládá, že dosud přetrvávající nerovnosti mezi ženami a muži, pokud jde o přístup ke vzdělání, rozdělení povinností v rodině a zajištění rodinných příjmů, jsou rozhodující příčinou vedoucí ke vzniku chudoby žen.
As well, it is assumed that the inequalities still existing between men and women in terms of access to education, family responsibilities and the general upkeep of a family are key causes that lead to women’s poverty.
Chudoba v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání hrozí ženám více než mužům např. na Kypru, v Estonsku, Německu nebo Lotyšsku.
In-work poverty risk is higher for women than for men e.g. in Cyprus, Estonia, Germany or Latvia.
Riziko chudoby v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání u žen se pohybuje v rozmezí od 2 % na Maltě a 3 % v České republice a Dánsku až do 10 % v Lotyšsku a Polsku a 12 % v Řecku.
The in-work poverty risk for women ranges from 2% in Malta and 3% in the Czech Republic and Denmark to 10% in Latvia and Poland and 12% in Greece.
V důsledku toho je u žen vyšší pravděpodobnost než u mužů, že budou zaměstnány na místech s nízkým platem, že budou pracovat na částečný úvazek nebo mít smlouvu na dobu určitou, a je u nich také vyšší pravděpodobnost, že budou rodiči samoživiteli, kvůli čemuž jsou zvláště ohroženy chudobou
As a consequence women are more likely than men to be employed in low-paid jobs, working part time or in temporary employment, and they are also more likely than men to be single parents, so being at particular risk of poverty
Informace založené na zprávě agentury Eurofound s názvem „Working poor in Europe“ („Chudí pracující v Evropě“), 15. dubna 2010. .
Information based on Eurofound report "Working poor in Europe", 15 April 2010. .
Na úrovni EU je důležité důrazně vyzývat Komisi, aby s náležitým ohledem na rovnost žen a mužů předložila rámcovou směrnici, která by v Evropské unii zavedla zásadu přiměřeného minimálního příjmu jako prostředek boje proti chudobě a ke snížení chudoby, zohledňující vnitrostátní právní předpisy a zvyklosti.
It is important at EU level to strongly encourage the Commission to propose a framework directive establishing the principle of an adequate minimum income in the European Union as a way to combat and reduce poverty, taking into account the national laws and practices and with due regard to the gender dimension.