natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. vítá sdělení Komise týkající se rámce politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin; domnívá se nicméně, že světová potravinová krize představuje kromě zvětšujícího se humanitárního problému nebývalých rozměrů zásadní hrozbu pro mír a bezpečnost ve světě a že, ačkoliv je třeba uznat, že se Komise snaží nalézt řešení, která by odstranila extrémní chudobu miliardy lidí, je naléhavě nutné, aby Evropská unie a členské státy usilovaly o uskutečňování nových investic do zemědělství a rozvoje venkova, zejména s ohledem na nové znění SZP, o zavádění cílených mechanismů pro vytvoření dostatečných celosvětových zásob základních potravin, odstranění vlastních překážek obchodu a snížení zadlužení nejvíce postižených zemí; domnívá se, že by Komise měla při výpočtu výše rozvojové pomoci více zohledňovat otázku zabezpečování potravin v některých zemích;
Welcomes the Commission communication on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges; considers, however, that the world food crisis represents, in addition to a humanitarian disaster on an unprecedented scale, a major threat to peace and security worldwide, and that, even though credit should be given to the Commission’s commitment to seeking out solutions that could lift a billion people out of extreme poverty, the European Union and the Member States must, as a matter of urgency, make new investments in agriculture and rural development, above all in view of the new CAP text, introducing dedicated mechanisms for building sufficiently large world stocks of basic foodstuffs, removing their own barriers to trade, and reducing the debt of the countries most affected; believes that the Commission should take greater account of the question of food security in some countries when calculating development aid;
6. vyzývá EU, aby posoudila dopad svých návrhů reformy SZP na rozvoj, a tím zlepšila soudržnost mezi SZP a cíli rozvojové politiky EU,
Calls on the EU to assess the development impact of its CAP reform proposals in order to improve coherence between the CAP and EU development policy objectives;
9. vyzývá Komisi, členské státy a ostatní dárce rozvojové pomoci, včetně nevládních organizací, aby své investice více zaměřovaly na zemědělské odvětví, aby tak místní obyvatelé měli důvod v dané oblasti zůstat;
Calls on the Commission, the Member States and other development aid donors, including NGOs, to target their investment more closely on the agricultural sector in order to provide local people with a reason not to move elsewhere;
13. domnívá se, že strategie pomoci rozvojovým zemím musí nezbytně zahrnovat vzdělávací a školící projekt zaměřený na tvorbu pracovních míst, který umožní mladým lidem studium udržitelného zemědělství, aby mohli produkovat kvalitněji, specializovaným a udržitelným způsobem, čímž se omezí odliv obyvatelstva z venkovských oblastí a sníží chudoba;
Believes that a support strategy for developing countries must include a plan for education and training, oriented towards job creation, which will enable young people to study sustainable agricultural science with a view to developing better-quality, specialised and sustainable forms of production, thus containing the drift from the countryside and reducing poverty;
19. trvá na tom, že je třeba posílit výzkum založený na veřejném financování a na předávání znalostí v oblasti udržitelného zemědělství a na podpoře činností, které posilují postavení drobných zemědělců při optimalizaci zemědělských výstupů a přizpůsobování se výzvám spojeným se změnou klimatu a zvýšenou poptávkou po zdrojích;
Insists on the need to reinforce research on a basis of public funding and to transmit know-how in the field of sustainable agriculture, promoting activities which strengthen the position of smallholder farmers in optimising agri-outputs, adapting to the challenges posed by climate change and the increased demand on resources;
24. zdůrazňuje, že je nutné rozšířit činnosti a politiky, jež jsou zaměřené na výživu či s výživou souvisejí, a lépe koordinovat dárcovskou činnost v této oblasti na vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni;
Emphasises the importance of scaling up both nutrition-specific and nutrition-sensitive activities and policies and to better align donor interventions in this sector at country, EU, and international level;
29. připomíná, že zemědělský rozvoj musí být založen na právu na potravu a na výrobu potravin; zdůrazňuje, že EU musí uznávat a bránit potřebu rozvojových zemí dosáhnout zabezpečení potravin (jak z hlediska množství, tak kvality) a právo těchto zemí dosáhnout maximální soběstačnosti; v tomto ohledu poukazuje na závazek EU postupně zrušit vývozní subvence, k čemuž by mělo docházet souběžně s obdobnými opatřeními partnerů v rámci WTO; zároveň upozorňuje, že je třeba zajistit rovný přístup místních obyvatel těchto zemí k potravinám;
Recalls that agricultural development must be grounded in the right to food and the right to produce food; insists that the EU must recognise and defend the necessity for developing countries to achieve food security (both in quantitative and qualitative terms), and their right to be as self-sufficient as possible; underlines in this regard the EU commitment to gradually phase out export subsidies, in parallel with similar measures being taken by WTO partners; stresses in parallel the need for ensuring equal access of local populations to food in these countries;
32. vítá rozhodnutí, aby se problematika výživy zahrnula do programů EU; vyzývá Komisi, aby k této problematice vypracovala zvláštní sdělení; žádá, aby byl aspekt výživy natrvalo začleněn do politik zabezpečování potravin a zásahů do zemědělského odvětví;
Welcomes the resolve to integrate the nutritional dimension into EU programmes; calls on the Commission to draw up a specific Communication on this dimension; calls for the permanent inclusion of the nutrition aspect in food security policies and interventions in the agriculture sector;
34. vyzývá Komisi a mezinárodní organizace, jako je FAO, aby pokračovaly v procesu průběžných konzultací s celosvětovou občanskou společností a dalšími nevládními činiteli, zejména pak s organizacemi zastupujícími zemědělce, rybáře a chovatele, jejichž zapojení zásadně přispívá k přijetí konkrétních opatření pro zlepšení výroby potravin;
Calls on the Commission and international organisations such as the FAO to continue their ongoing consultation processes with global civil society and non-state actors, in particular with farmers’, fishermen’s and breeders’ organisations, the involvement and contribution of whom is vital with a view to adopting specific measures to improve food production;
37. naléhavě žádá Komisi, aby se zaměřila na problém podvýživy, zejména podvýživy matek a novorozenců, a aby do své rozvojové politiky začlenila řádné víceoborové strategie zaměřené na výživu;
Urges the Commission to focus on undernutrition, particularly maternal and infant undernutrition, and to integrate sound and multi-sectoral nutrition strategies into its development policy;
39. vyzývá Komisi a Radu, aby podporovaly a prosazovaly inovační finanční nástroje, k nimž patří mezinárodní daň z finančních transakcí; připomíná, že tyto nástroje by měly doplňovat cíl, který stanovila OSN a jenž spočívá v poskytnutí 0,7 % HND na rozvojovou spolupráci; současně zdůrazňuje, že úkolem rozvojových zemí je zvýšit úsilí v daňové oblasti, zejména pokud jde o výběr daní a boj proti daňovým únikům;
Calls on the Commission and the Council to promote and work towards the implementation of innovative financial instruments, such as an international tax on financial transactions; recalls that these instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GNI devoted to development cooperation; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion;
Účinná opatření proti kolísání cen potravin a nekontrolovanému skupování půdy: omezení spekulací na trzích s potravinami a zemědělskými komoditami
Effective measures against food price volatility and uncontrolled land acquisition: limit speculation in food and agricultural commodity markets
41. upozorňuje na strukturální příčiny kolísání cen a důrazně vyzdvihuje skutečnost, že k fluktuaci cen zásadním způsobem přispěly spekulace s deriváty základních potravinových komodit; přijímá závěry zvláštního zpravodaje OSN pro právo na výživu, pokud jde o úlohu, kterou při ovlivňování indexů cen komodit sehrávají velcí investoři;
Draws attention to the structural causes of price volatility and strongly emphasises that speculation on derivatives of essential food commodities has significantly worsened price volatility; endorses the conclusions of the UN Special Rapporteur on the right to food regarding the role played by large investors in influencing commodities price indexes;
51. vybízí k přijetí nezávazných pokynů FAO pro koupi pozemků a k zajištění toho, aby je jejich účastníci dodržovali, dále vyzývá k přísným závazným vnitrostátním a mezinárodním pravidlům v oblasti koupi pozemků; zdůrazňuje, že smluvní jednání by měla být transparentní a měla by umožňovat účast parlamentů a volených zástupců místních a regionálních orgánů po konzultaci občanské společnosti;
Encourages the adoption of the FAO voluntary guidelines on land acquisitions and ensuring their participatory implementation, but also calls for strict binding national and international regulations on land acquisitions; stresses that contract negotiations should be made transparent allowing for the participation of parliaments and elected representatives of local and regional authorities after consultation of civil society ;
Soudržnost politik ve prospěch rozvoje: dopad politik EU na celosvětové zabezpečování potravin
Policy Coherence for Development: impact of EU policies on global food security
59. domnívá se, že zabezpečení potravin by nemělo být ohroženo rozvojem produkce biopaliv; žádá proto o vyvážený přístup, který by upřednostňoval novou generaci biopaliv využívajících odpad ze zemědělství a lesnictví (slámu a jiný odpad ze sklizně, hnůj, bioplyn atd.) místo potravinářských plodin, čímž by se předcházelo soupeření mezi produkcí potravin a energie; domnívá se rovněž, že EU by měla zajistit, aby dovoz biopaliv z rozvojových zemí splňoval kritéria udržitelnosti;
Believes that food security should not be jeopardised by the development of agrofuels; calls therefore for a balanced approach that gives priority to the new generation of agrofuels using farm and forestry waste (straw and other crop waste, animal manure, biogas, etc.) instead of food crops, to avoid a situation of competition between food and energy production; considers also that the EU should make sure that agrofuel imports from developing countries respect sustainability criteria;
72. domnívá se, že by Komise měla v Evropské unii podporovat bílkovinné plodiny s cílem poskytnout Unii větší soběstačnost, a přispět tak k diverzifikaci zemědělství v rozvojových zemích, jejichž zemědělské politiky jsou často orientovány čistě na vývoz a přístup k zahraničním trhům na úkor dobrých životních podmínek a potřeb místních společenství;
Believes that the Commission should support protein crops in the European Union so as to give the Union greater autonomy, thus contributing to the diversification of agriculture in the developing countries, which often have agricultural policies operating purely on the basis of exports and access to external markets, to the detriment of the wellbeing and needs of local communities;
74. vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily úmluvu založenou na potřebách, ve které je úroveň závazku potravinové pomoci dárců provázána s potřebami lidí a zaručenými objemy odběru místního zboží v přijímajících zemích;
Calls on the Commission and the Member States to support a needs-based convention in which the level of donors’ food assistance commitments are linked to people’s needs and guaranteed local purchase volumes in recipient countries;
Dosažení rozvojových cílů tisíciletí je ohroženo nedostatkem potravin, a to zejména v subsaharské Africe a v nejméně rozvinutých zemích.
Food insecurity is challenging the achievement of the Millennium Development Goals, especially in sub-Saharan Africa and the least developed countries.
Na summitu konaném v září 2010 na téma rozvojových cílů tisíciletí bylo oznámeno, že pokrok v plnění cílů boje proti hladu je zjevně nedostačující.
At the MDG Summit in September 2010, it was reported that progress towards the achievement of the hunger targets had clearly been insufficient.
Podle údajů FAO v roce 2010 hladovělo 925 milionů lidí, což sice znamená pokles oproti roku 2009, kdy hladem trpělo 1023 milionů lidí, nicméně je to stále více než množství lidí trpících podvýživou v roce 2008 (kolem 815 milionů).
According to FAO, the estimate of hungry people in 2010 was 925 million, down from 1 023 million in 2009 but still more than the number of undernourished people in 2008 (about 815 million).
Třebaže FAO dosud žádná oficiální čísla nezveřejnila, existují pádné důkazy o tom, že množství hladovějících se rozrostlo již v důsledku zvýšení ceny potravin v posledních několika měsících.
There is strong evidence that food price increases during the last few months have already augmented that number even if there is still no official number available by FAO.
Zajišťování potravin ve světě dále znesnadňují nové problémy, včetně rostoucího nebezpečí spekulací s potravinami, změny klimatu, skupování půdy ve velkém, problematika biopaliv, degradace půdy a tlaku na vodní zdroje.
New challenges, including the growing threat of food speculation, climate change, global land acquisitions, bio-fuels, loss of biodiversity, land degradation and pressures on water, have contributed to further affect the state of food security in the world.
V tomto kontextu vedly současné problémy s hladověním a podvýživou k přehodnocení přístupu k zajišťování potravin nejen v rámci EU, ale i ve světovém měřítku.
In this context, the current problems around hunger and malnutrition have led to a rethink of the food security approach not only at the EU but also at the global level.
Zpravodajka dále EU a členské státy vyzývá, aby dodržely své závazky týkající se boje proti chudobě a hladu na světě v rámci mezinárodních organizací, jako je Světová banka, MMF a WTO.
Furthermore, the Rapporteur calls on the EU and Member States to stand up for their commitments to fight poverty and hunger worldwide within the international organisations such as the World Bank, IMF and WTO.
Zpravodajka rovněž vyjadřuje přesvědčení, že soukromé instituce a nadace mohou vždy doplňovat činnost vládních organizací při vypracovávání politik, avšak nikdy je nemohou nahradit, protože postrádají demokratickou odpovědnost.
Additionally, the Rapporteur believes that private institutions and foundations can always complement the work of governmental organisations in developing policies but never replace them because of their lack of democratic accountability.
Velmi užitečným nástrojem pro vytvoření dodatečných fondů na vymýcení chudoby by mohlo být uplatňování daně z finančních transakcí.
The implementation of a financial transaction tax could be very useful to generate additional funds for the eradication of poverty.
Rámec politiky EU pro zajištění potravin a výživy: systém udržitelného drobného zemědělství založený na dodržování lidských práv
EU policy framework on food and nutrition security: A human rights based approach to sustainable smallholder agriculture
V rámci obnovené diskuse na téma zajišťování potravin přijala Evropská komise dne 31. března 2010 nové sdělení o zabezpečování potravin, které by mělo představovat základ společného akčního rámce pro EU a její členské státy.
In the framework of the renewed debate on food security, the European Commission adopted on 31 March 2010 a new Communication on food security which should constitute the basis for a common framework for action for the EU and its Member States.
Pokud jde o „ zvýšení nabídky potravin“ , souhlasí zpravodajka s tím, že v zájmu dosažení tohoto cíle by se měla pomoc EU soustředit na udržitelnou drobnou produkci potravin, jelikož zemědělství stále tvoří základ venkovského hospodářství v celém rozvojovém světě.
On ‘ Increasing availability of food’ , the Rapporteur agrees that EU assistance should focus on sustainable small scale food production to increase the availability of food as agriculture still forms the basis of rural economies throughout the developing world.
Je nutné přenastavit současné systémy zemědělské produkce, které jsou vysoce závislé na vnějších vstupech a ropě, a zaměřit se více na zemědělsko-ekologické systémy s nízkými vnějšími vstupy, které jsou přizpůsobeny místním a regionálním podmínkám.
A remodelling of agricultural production systems is necessary, departing from current systems which are highly dependent on external inputs and oil and focussing much more on agro-ecological systems with low external inputs and adapted to local and regional conditions.
Zvláštní pozornost je přitom třeba věnovat ženám a jejich potřebám, jelikož většinu drobných zemědělců tvoří právě ony.
Particular attention has to be paid to women and their needs as they constitute the majority amongst smallholder farmers.
Pokud jde o „ zlepšení přístupu k potravinám“ , zpravodajka vítá jasné politické rozhodnutí navrhnout „právo na výživu“ jako základní pilíř rámce EU.
On ‘Improving access to food’ , the Rapporteur welcomes the clear political choice to propose the ‘right to food’ as a cornerstone of the EU framework.
EU by měla při přípravě svých politik, strategií spolupráce mezi zeměmi a programy spolupráce používat přístup založený na dodržování lidských práv a měla by podporovat vlády při začleňování práva na přiměřenou výživu do svých ústav.
The EU should apply a rights-based approach for the design of policies and country cooperation strategies and cooperation programmes and should support governments to adopt the ‘right to adequate food’ in their constitutions.
Má-li se zajistit řádné uplatňování politik zaměřených na prosazování tohoto práva, musí dále EU a partnerské země zavést transparentní kontrolní mechanismy, včetně zapojení organizací občanské společnosti a místních úřadů.
Additionally, the EU and partner countries have to establish transparent monitoring mechanisms, including the participation of Civil Society Organisations and Local Authorities, in order to guarantee that right to food policies will be properly implemented.
S ohledem na „ zlepšení výživové přiměřenosti potravy“ se zpravodajka domnívá, že je třeba vyvinout větší úsilí na rozšíření činností a lepší harmonizaci dárcovské pomoci v této oblasti.
On ‘Improving nutritional adequacy of food intake’ , the Rapporteur also believes that more needs to be done to scale up nutrition activities and to better align donor interventions in this sector.
Zpravodajka navrhuje, aby se v zájmu zdůraznění aspektu výživnosti koncept zajištění potravin a výživy a jeho používání rozšířil při sestavování budoucích politik a programů.
To put more importance on the nutritional aspect, the Rapporteur suggests broadening the concept and using the notion of food and nutrition security in the future elaboration of policies and programmes.
Kromě přístupu založeném na „právu na výživu“ zdůrazňuje zpravodajka koncept potravinové soběstačnosti a jeho případný velký význam pro řešení problému hladu ve světě.
In addition to the ‘right to food’ approach, the Rapporteur points out that the concept of food sovereignty could be very useful in significantly reducing hunger worldwide.
Demokratický rozměr tohoto konceptu umožňuje zapojení všech zainteresovaných stran, jichž se potravinové politiky dotýkají.
The democratic dimension of the concept allows for the participation and inclusion of all stakeholders interested in and affected by food policies.
V této souvislosti lze metodiku použitou pro strukturovaný dialog, který přinesl transparentní plošné výsledky, využít i pro uplatnění konceptu potravinové soběstačnosti.
In this respect, the methodology applied for the Structured Dialogue which has delivered transparent and inclusive results could be used for the application of the food sovereignty concept.
Zpravodajka vyjadřuje politování nad tím, že se ve sdělení o problémech při zabezpečování potravin nevěnuje dostatečný prostor genderové problematice.
The Rapporteur regrets that the gender aspect is not properly developed in the Communication on food security challenges.
Ačkoli se zde uvádí, že ženy hrají při překonávání problémů se zabezpečováním potravin významnou úlohu, tato úloha není fakticky nijak analyzována a nejsou navržena ani opatření, která by mohla být na podporu žen použita.
Whilst there is a recognition that women play an important role in overcoming food security challenges, the Communication does not provide a real analysis of this role and the measures that could be needed to support them.
Zpravodajka naléhavě vyzývá EU, aby důrazně podporovala iniciativu OSN o minimální úrovni sociální ochrany, která by pomohla uspokojit základní potravinové potřeby chudého obyvatelstva.
The Rapporteur urges the EU to strongly support the UN social protection floor initiative, which would help satisfy the basic food needs of impoverished populations.
Přístup založený na dodržování lidských práv lze pomoci realizovat na základě dvou hlavních pilířů: základních služeb (dostupnosti veřejných služeb a přístupu k nim) a prostředků sociálního zabezpečení (vyplácených chudým a ohroženým obyvatelům v zájmu lepšího zabezpečení potravin a výživy).
Essential services (availability and access to public services) and social transfers (paid to the poor and vulnerable to enhance food security and nutrition) are the two main elements helping to realise the human rights approach.
Zpravodajka uznává, že sdělení obsahuje pozitivní prvky, nicméně vyjadřuje zklamání nad tím, že základní příčiny nedostatku potravin zde řádně analyzovány nejsou.
While acknowledging the positive elements included in the new Communication, the Rapporteur regrets that the root causes of food insecurity are not properly addressed.
V březnu 2011 dosáhl index cen potravin stanovený FAO úrovně 230 bodů, což je o 14 více než v době jeho kulminace během potravinové krize v roce 2008.
In March 2011, the FAO Food Price Index was 230 points, 14 points above its peak in 2008 during the food price crisis.
Dnes už je obecně známo, že za prudkým nárůstem cen v roce 2008 a nedávným zvýšením cen potravinových komodit byly především spekulace.
It is now widely recognised that speculation played a key role during the 2008 price spike and in the recent increases in food commodity prices.
Zatímco majetek komoditních indexových fondů vzrostl mezi rokem 2003 a 2008 ze 13 na 317 miliard USD, základní poptávka a produkce se zvýšila ve stejném období pouze o 1,4 %.
While holdings in commodity index funds increased from US Dollar 13 Billion in 2003 to US Dollar 317 billion in 2008, basic demand and production only increased about 1.4% in the same period.
Navíc platí, že s kolísáním cen potravin úzce souvisí fluktuace cen ropy, což tento problém uvádí do ještě širšího kontextu.
Furthermore, oil price volatility is directly connected to food price volatility which puts the problem in a wider context.
Jakákoli jeho řešení proto budou muset zohledňovat jeho komplexní charakter.
Any solutions will therefore have to take the complexity of the problem into account.
Zpravodajka je pevně přesvědčena, že přednostně by se měly řešit otázky související s kolísáním cen potravin.
The Rapporteur strongly believes that high priority should be given to issues around food price volatility.
V této souvislosti vyzývá k přijetí účinných opatření proti spekulacím s potravinami a zemědělskými komoditami.
As a consequence, the Rapporteur calls for effective measures against uncontrolled speculation on food and agricultural commodities.