natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. poukazuje na to, že dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je zcela nezbytná pro stabilitu a růst a pro udržení přiměřené úrovně veřejných výdajů; zdůrazňuje, že vysoká míra zadlužení a schodku udržitelnost ohrožuje a bude mít negativní dopad na veřejné zdravotnictví, důchody a zaměstnanost;
Points out that the long-term sustainability of public finances is essential for stability and growth, and for maintaining appropriate levels of public expenditure; stresses that high debt and deficit levels are a threat to sustainability and will have adverse effects on public health care, pensions and employment;
9. zdůrazňuje, že pokud se bude nadále zvyšovat veřejný dluh a úrokové míry, nebude pro současné i budoucí generace již únosné hradit náklady ve formě plateb úroků, aniž by to ohrozilo modely sociálního státu;
Stresses that, if public debt and interest rates continue to increase, the costs in the form of interest rate payments will no longer be bearable by present and future generations without endangering welfare state models;
12. vyzývá Komisi, aby vypracovala zelenou knihu o porodnosti v Evropské unii, v níž by byly uvedeny příčiny a důsledky poklesu porodnosti a také řešení tohoto problému a jejich možné alternativy;
Calls on the Commission to draw up a Green Paper on the birth rate in the European Union in order to identify the causes and implications of the falling birth rate, as well as solutions and alternatives regarding this problem;
20. uznává, že daňový stimul a neomezené automatické stabilizátory prokázaly svou úspěšnost, a navrhuje, aby Komise požádala členské státy, aby v době, kdy ekonomika směřuje k trvalejšímu oživení, usilovaly o vyrovnaný rozpočet a přebytky státního rozpočtu věnovaly na umoření státního dluhu;
Acknowledges that fiscal stimulus and unfettered automatic stabilisers have proved to be successful and suggests that the Commission ask the Member States to strive towards a balanced budget by allocating primary budget surpluses to debt repayment once the economy is on the way to sustained recovery;
32. zdůrazňuje, že systémy sociální ochrany fungující jako „sociální sítě“ se ukázaly jako zvláště účinné v dobách krize; podtrhuje, že podmínkou toho, aby tomu tak bylo i v budoucnu, jsou stabilní veřejné finance;
Emphasises that the role of social protection systems as ‘social safety nets’ has proven particularly effective in times of crisis; underlines that stable public finances are a precondition for ensuring that this is also the case in the future;
37. poukazuje na to, že při zvyšování schodků se zdražují půjčky, částečně kvůli tomu, že trhy hodnotí rizika jako závažnější, pokud se dluhové břemeno zvyšuje rychleji než hospodářský růst a schopnost splácet půjčky;
Points out that rising deficits make borrowing more expensive, partly due to the fact that markets assess risks as more serious when the debt burden is increasing faster than economic growth and the ability to pay back loans;
41. konkrétně navrhuje, aby Komise vyhodnotila účinky fiskálních výdajů, které vynaložily členské státy ve snaze oživit svou ekonomiku, pokud jde o jejich dopad na výrobu, veřejné rozpočty a na stimulaci a ochranu zaměstnanosti, a to v krátkodobém i dlouhodobém horizontu;
Suggests, in particular, that the Commission assess the effects of the fiscal spending deployed by the Member States in order to kick-start their economies, in terms of its impact on production, on government accounts and in stimulating and protecting employment, both in the short and long term;
Sociální rozměr strategie k překonání krize a její dopad na zaměstnanost
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
54. zdůrazňuje, že současné oživení je stále křehké a ve většině členských států dál roste nezaměstnanost, která postihuje obzvlášť citelně zejména mladé lidi; je pevně přesvědčen, že není možné oznámit konec hospodářské krize, dokud výrazně a trvale nepoklesne nezaměstnanost, a upozorňuje, že evropské sociální státy prokázaly svůj význam v tom, jak zachovaly stabilitu a přispěly k oživení;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
57. konstatuje, že stárnutí populace, které se očekává v příštích desetiletích, je pro země EU bezprecedentní výzvou; zastává proto názor, že protikrizová opatření by v zásadě neměla mít dlouhodobé dopady na veřejné finance a neměla by nadměrně zatížit budoucí generace splácením současných dluhů;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
Dopad demografických změn a strategie v oblasti zaměstnanosti
The impact of demographic change and the employment strategy
Udržitelnost systémů sociální ochrany
The sustainability of social protection systems
63. upozorňuje, že dlouhodobá vyrovnanost povinných důchodových systémů závisí nejen na demografickém vývoji, ale i na produktivitě lidí v aktivním věku, která ovlivňuje potenciální míru růstu, a na podílu HDP vyhrazeném k financování těchto systémů;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
65. zdůrazňuje, že implicitní důchodové závazky tvoří z dlouhodobého hlediska jednu z největších částí celkového veřejného dluhu a že by členské státy měly pravidelně zveřejňovat informace o svých implicitních důchodových závazcích podle obecně schválené metodiky;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
Koordinovat proticyklické politiky a strukturální reformy
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Provádění rozpočtové politiky je klíčovým prvkem hospodářské politiky členských států.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Pakt o stabilitě a růstu omezuje jejich volnost provádět tuto politiku zcela podle vlastního uvážení.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
Revize paktu v roce 2005 vymezuje mimořádné okolnosti, za kterých lze dané meze přechodně překročit a nechat působit automatické stabilizátory.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
Nyní je třeba definovat ukazatele „ekonomiky ve fázi oživení“, aby bylo možno přesně stanovit, dokdy se mají krizová opatření uplatňovat.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Ekonomové se shodují na tom, že ekonomika s plnou zaměstnaností je ekonomika, v níž jsou výrobní kapacity plně vytíženy.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
V praxi tato situace nastává, překročí-li míra využívání výrobních zařízení 85 %.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Lze tedy mít za to, že pokud růst poklesne pod určitou hodnotu, jsou nezbytná rozpočtová a měnová opatření k jeho stimulaci.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Pokud jde o hospodářskou situaci v Evropské unii, rok 2009 se vyznačoval snížením výroby a extrémně nízkými mírami využívání výrobních kapacit, a to v průměru na 71 %.
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Oživení je o to chatrnější, že k němu dochází díky úpravě zásob podniků a mírnému zvýšení vývozů.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
Ve většině zemí EU spotřeba stagnuje a investice jsou i nadále nízké v důsledku propadu zakázek.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
Z toho vyplývá snížení růstového potenciálu evropských ekonomik.
This is reducing European economies’ growth potential.
Pro určení okamžiku, kdy by krizové politiky měly nabrat na síle, by měla Komise uplatňovat jednoduché pravidlo.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
Dokud je míra využívání výrobních kapacit pod svou běžnou úrovní, je nutno zachovat nekonvenční opatření.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
Jakmile ekonomika dosáhne běžné úrovně využívání kapacit, lze doporučit opatření pro zajištění návratu k rozpočtové rovnováze (např. používání rozpočtového přebytku k umořování dluhu).
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
Hledání kritéria udržitelnosti veřejných financí
Towards a sustainability criterion for public finances
Sdělení Komise připouští tuto nutnost zachovat nekonvenční opatření tak dlouho, dokud nenastane oživení ekonomiky, a nastoluje otázku dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
A to i přesto, že – jak sdělení zdůrazňuje – „neexistuje jednoznačná definice udržitelného dluhu
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Pracovní dokument připojený ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. října 2009 o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí pro hospodářské oživení . “ a „neexistuje jedna stanovená horní hranice udržitelné výše dluhu.
Companion report to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009. and ‘there is no defined upper limit to sustainable debt levels.
Hranice udržitelnosti se liší mezi zeměmi i v čase“
Limits to sustainability differ across countries and time.’
Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. října 2009 o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí pro hospodářské oživení . .
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009 .
Komise se nicméně pokouší navrhnout kritérium udržitelnosti v tom smyslu, že dluh nesmí paralyzovat „schopnost vlády zabezpečit nezbytné veřejné služby (...) jakož i schopnost přizpůsobit politiku novým potřebám“.
The Commission nevertheless attempts to suggest a sustainability criterion such that debt does not sap ‘the government’s capacity to deliver the necessary public services (...) and ability to adjust policy in response to new challenges’.
Je znepokojena negativním dopadem, které má stárnutí obyvatelstva a stále rostoucí sociální výdaje na potenciální růst a schodky veřejných rozpočtů.
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Sdělení Komise se snaží nastínit ve výhledu do roku 2060 vývoj podílu výdajů a daní, na kterém bude třeba se shodnout v zemích EU, aby se podařilo udržet státní dluh po celé toto období v přijatelných mezích, tj. ve výši 60 % HDP.
The Commission communication attempts to establish the likely trajectory between now and 2060 in terms of the proportion of expenditure and taxes that the EU Member States will have to commit in order to keep government debt below the acceptable limit of 60% of GDP throughout that period.
Projekce ve výše uvedeném sdělení vycházejí z předpokladů, které se ve vzdáleném horizontu nutně promění.
The projections underpinning the Commission communication are based on assumptions that will inevitably change over a lengthy period of time.
Dlouhodobou míru růstu totiž ovlivňuje řada krátkodobých investičních rozhodnutí podniků, přičemž tato rozhodnutí závisí na okolnostech a diskrečních politikách příslušných orgánů.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Dobrá makroekonomická politika je tedy taková, která zvyšuje míru potenciálního růstu a uvolňuje napětí spojené s financováním systémů sociální ochrany.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Platí rovněž, že demografický vývoj se odvíjí od vývoje porodnosti a migračních pohybů.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.
Konečně, toto „napětí“ spojené s financováním sociálních výdajů závisí na společenské poptávce po veřejných statcích a na míře přijatelnosti povinných odvodů.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Ukazuje se, že v některých členských státech je tato společenská poptávka značná a že se v minulosti neprokázalo, že tento model musí nutně paralyzovat dynamiku hospodářského vývoje dané země.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Dnes se obecně uznává, že tyto „sociální sítě“ evropského sociálního modelu jsou účinné a jsou obzvláště užitečné v době krize.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
Je vcelku možné je rozvíjet a modernizovat, a to tak, že bude nově koncipován jejich rozsah a základna jejich financování.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Právě v souvislosti s touto posloupností krátkodobých rozhodnutí je třeba se zabývat problémem státního dluhu.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
V tomto ohledu jsou schodky žádoucí v situacích, kdy je nerovnováha mezi šetřením a investicemi.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Politika státu musí v takovém případě využít formou půjčky možné úspory k financování investičních výdajů.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Taková nerovnováha existovala v zárodku již dlouho předtím, než vypukla krize likvidity v říjnu 2008; růst EU se dostal do záporných čísel ve druhém čtvrtletí roku 2008 a míra růstu v eurozóně se držela pod svým potenciálem již od začátku tohoto desetiletí.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
K oživení investic je třeba takové rozpočtové politiky v členských zemích, ve kterých dochází k přílišnému šetření.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Schodky jsou udržitelné, dokud jejich financováním nevzniká tlak na úrokové sazby u půjček státu a nepřenáší se neúnosné zatížení na daňové poplatníky (?).
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Dluhové břemeno vzrůstá v situaci, kdy jsou reálné úrokové sazby vyšší než procento růstu ekonomiky.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Proto je výše úrokových sazeb u půjček státu, pokud je nízká, hlavním kritériem, kterým se měří krátkodobá únosnost dluhu.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Schopnost členských států získat půjčky mimoto závisí na postoji ratingových agentur.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Nedávné zkušenosti ukazují, že tyto agentury mohou nadhodnotit či podcenit rizika.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Hodnocení AAA udělují, pouze pokud jsou příslušné státy solventní.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Hodnocení bude lepší, pokud dluh financuje schodky stimulující růst a vedoucí k budoucím fiskálním příjmům.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Proto je důležité, aby Komise provedla studie umožňující posoudit, jaké jsou státní dluhy členských států, a aby sankcionovala ty členské státy, které budou v pokušení nadhodnotit své předpoklady růstu, aby mohly v skrytu využívat recesivních schodků.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Identifikovat dobrý dluh a špatný dluh
Identifying good and bad debt
Na základě doporučení Komise se členské státy zavázaly, že po zavedení eura budou snižovat své výdaje na veřejnou správu a provedou reformu svých důchodových systémů.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
V době krize se během roku 2009 schodky a výše státního dluhu všech členských států výrazně zvýšily.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Zvýšení schodků nevyplývá pouze z provádění opatření k oživení ekonomiky.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
Vysoký schodek může financovat rozjezd hospodářství, může být zdrojem fiskálních příjmů a impulsem k návratu k rozpočtové rovnováze.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Takový je smysl „nekonvenčních stimulů“, které Komise doporučuje.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
Naopak nevyvážené fiskální stimuly mohou mít na růst jen zcela nepatrný účinek.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Tíha špatného dluhu dopadá na domácnosti, jejichž vůle šetřit je nulová, a tyto domácnosti splácejí úroky z dluhu, aniž to tuší.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Protože nejvíce schodky dopadají na domácnosti, které krize postihla nejcitelněji, je naléhavě nutné recesivní schodky identifikovat a odstranit je.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Co s paktem o stabilitě?
What about the Stability Pact ?
Při přípravě Maastrichtské smlouvy byly stanoveny povolené výše schodku a míry zadlužení jako průměr schodků a míry zadlužení zemí Evropského měnového systému.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.
Revize paktu o stabilitě v roce 2005 znamená implicitní přijetí principů proticyklické makroekonomické politiky.
The 2005 revised Stability Pact amounts to the implicit adoption of the principles underpinning a counter-cyclical macroeconomic policy.
Takový princip se jeví jako zvláště vhodný z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
Such principles seem particularly appropriate when it comes to ensuring the long-term sustainability of public finances.
Komise by mohla toto pravidlo proticyklického řízení v paktu explicitně zakotvit.
The Commission could explicitly enshrine the rule of counter-cyclical management.
Musí si proto dát záležet na tom, aby formulovala doporučení, která budou v souladu s tímto principem, a aby nestanovila příliš krátké lhůty pro návrat k rozpočtové rovnováze.
It should then make sure its recommendations are compatible with that principle, by avoiding setting overly short deadlines for a return to budgetary equilibrium.
Pokud jde o kritéria, na jejichž základě by se dala měřit dlouhodobá udržitelnost veřejných financí, ukazatel strukturálního schodku je zvláště vhodný pro dlouhodobé posuzování, protože je měřítkem stavu veřejných financí bez ohledu na cyklické dopady.
As regards criteria for measuring the long-term sustainability of public finances, the structural deficit indicator is particularly suitable for a long-term assessment in that it measures the state of public finances irrespective of cyclical effects.
k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí pro hospodářské oživení
on the long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Navrhovatel (*): Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur (*): Sergio Gaetano Cofferati
2. zdůrazňuje, že současné oživení je stále křehké a ve většině členských států dál roste nezaměstnanost, která postihuje obzvlášť tvrdě především mladé lidi; je pevně přesvědčen, že není možné oznámit konec hospodářské krize, dokud výrazně a trvale nepoklesne nezaměstnanost, a upozorňuje, že evropské sociální státy prokázaly svůj význam při zajišťování stability a podpory oživení;
Underlines that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
Sociální rozměr strategie ukončení krize a její dopad na zaměstnanost
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
5. konstatuje, že stárnutí populace, které se očekává v příštích desetiletích, znamená pro země EU bezprecedentní výzvu; protikrizová opatření by proto v zásadě neměla mít dlouhodobé dopady na veřejné finance a neměla by zatěžovat budoucí generace splácením současných dluhů;
Notes that the population ageing foreseen in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; therefore the anti-crisis measures should not, in principle, cause long-term consequences for public finances and overburden future generations with repayment of the current debts;