natgillin/translations-raw huggingface dataset:
žádá, aby se věnovala větší pozornost bílé knize o mládeži (2001) vypracované Komisí a Evropskému paktu mládeže (2005) vypracovanému Evropskou radou, neboť jde o nástroje, které přispívají k dosažení lisabonských cílů; domnívá se, že Komise by měla při přípravě legislativních návrhů zohlednit a zapracovat jejich dopad na mládež a výsledky strukturovaného dialogu s mládežnickými organizacemi; dále se domnívá, že členské státy by se měly při provádění vnitrostátních programů reforem v rámci Lisabonské strategie soustředit na mládež a zohledňovat ji v příslušných politických oblastech; domnívá se, že v souvislosti s přeformulováním hlavních cílů Boloňského procesu pro období po roce 2010 by mělo být prioritou zvyšování mobility studentů a kvalita různých systémů vzdělávání a že je třeba přijmout opatření v rozličných politických oblastech; poukazuje na to, že různé aspekty mobility překračují rámec vysokoškolského vzdělávání a dotýkají se sociálních věcí, financí a imigrační a vízové politiky, což přispěje k vytvoření skutečného Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání;
Asks for more attention to be devoted to the Commission's White Paper on Youth (2001) and the European Council's European Youth Pact (2005) as one of the instruments contributing to the Lisbon objectives; considers that the Commission should consider and incorporate the impact on youth and the results of the structures dialogue with youth organisations when preparing legislative proposals and that Member States should focus on youth when implementing the Lisbon national reform programmes and take youth into account in the relevant policy fields; considers that an increase in student mobility and the quality of the different educational systems should be a priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010 and action must be taken across different policy areas; points out that various aspects of mobility go beyond the scope of higher education and concern the scope of social affairs, finance, and immigration and visa policies to develop a real European Area for Higher Education;
domnívá se, že „europeizace“ struktury finančního dohledu, účinná pravidla hospodářské soutěže, vhodná regulace a větší transparentnost finančních trhů je zásadní způsob, jak ve střednědobém horizontu zabránit opakování stávající krize; je toho názoru, že integrovaný, komplexní (pokrývající všechna finanční odvětví) a koherentní rámec dohledu by, počínaje vyváženým přístupem k regulaci šíření finančního rizika přes hranice vycházejícím z harmonizovaných právních předpisů, snížil náklady na plnění požadavků u činností, jež zasahují do více právních řádů; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na revizi stávající struktury dohledu v souladu s těmito zásadami; vyzývá členské státy, aby se nehledě na výše uvedená opatření ve střednědobém horizontu vrátily k vyrovnaným veřejným financím, a vyzývá členské státy, aby také objasnily, jak tohoto cíle budou moci dosáhnout;
Considers a 'Europeanisation' of the financial supervision structure, effective competition rules, appropriate regulation and improved transparency of the financial markets to be essential in the medium term to avoid a repetition of the current crisis; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors) and coherent supervisory framework, starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation, would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; calls on the Member States, notwithstanding the measures above, to return in the medium term to balanced public financing, and therefore calls on the Member States to clarify how they will be able to achieve this objective;
vyzývá členské státy a Evropskou unii, aby přizpůsobily rozpočet EU a umožnily využít nevyčerpané finanční zdroje na podporu politických cílů EU;
Calls on the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the European Union to adapt the EU budget and allow for the use of unused financial resources in order to support the policy goals of the EU;
je znepokojen zvyšujícími se regionálními rozdíly, pokud jde o dopady finanční krize, které se odrážejí mimo jiné ve větších rozdílech v úvěruschopnosti členských států, což vede k vyšším nákladům na úvěry u států s nižším ratingem; vyzývá k vytvoření nových inovativních finančních nástrojů ve snaze zmírnit tyto dopady a přilákat nový kapitál;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected inter alia in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;
připomíná, že by evropské nástroje financování měly být využity na podporu veřejných výdajů; poukazuje na to, že v zájmu přispění k hospodářské obnově Evropy je třeba zvýšit míru a rychlost provádění těchto finančních nástrojů; domnívá se, že politika soudržnosti EU je vynikajícím nástrojem územní solidarity, zejména jeho přeshraniční prvky; je velmi spokojen s nedávnou „lisabonizací“ politiky soudržnosti; domnívá se, že pomocí opatření, jež nasměrují regionálních fondy více do oblasti podnikání, výzkumu, inovace, zaměstnanosti a nových dovedností by měly být na místní úrovni dostupné značné finanční prostředky pro zvýšení podnikatelského potenciálu a na podporu těch nejzranitelnějších;
Notes that European funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of Europe, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the EU's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent ‘Lisbonisation’ of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
poukazuje na to, že programy TEN-T a TEN-E by měly rovněž plně přispět jak k plánu obnovy, tak k cílům Lisabonské strategie; domnívá se, že pozitivní úsilí koordinátorů a zřízení výkonné agentury TEN-T vedlo společně s provedením právních předpisů pro zlepšení účinnosti využití více způsobů dopravy k poměrně velkému počtu projektů TEN-T v celé Evropské unii na podporu udržitelného hospodářského růstu a lepší mobility;
Points out that the TENs-T and TENs-E programmes should also make their full contribution both to the Recovery Plan and to the goals of the Lisbon Strategy; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the TEN-T Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a good number of fully ready TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
bere na vědomí zásadní úlohu EIB, pokud jde o plán obnovy EU; vítá navýšení kapitálu pro EIB ze strany členských států s cílem poskytnou více úvěrů malým a středním podnikům; trvá na tom, aby byly úvěry dostupné pro malé a střední podniky ze všech členských států, a to transparentním a spravedlivým způsobem; vyzývá k dalšímu posílení úlohy EIB, pokud jde o nové inovativní finanční nástroje;
Notes the essential role of the EIB with regard to the EU recovery plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;
s ohledem na hospodářské řízení se domnívá, že současná hospodářská krize vyžaduje pevný, koordinovaný a včasný zásah vlád všech členských států i regulační opatření s cílem podpořit finanční trhy a znovunastolit důvěru; domnívá se, že nová legislativní opatření by měla být založena na zásadách transparentnosti a odpovědnosti a že je třeba provádět účinné dohled, a ochránit tak práva spotřebitelů; je toho názoru, že nové právní předpisy by měly zahrnovat požadavky na opatření proti nadměrnému pákovému efektu a ve prospěch vyšších kapitálových rezerv pro banky; poukazuje dále v této souvislosti na stávající problémy týkající se pravidel oceňování a hodnocení rizik; domnívá se, že kontroly musí držet krok s finančními inovacemi a Evropa by v tomto ohledu měla zlepšit znalosti svých regulačních orgánů; domnívá se, že více regulace neznamená nutně lepší regulaci; domnívá se, že členské státy musí svá regulační opatření koordinovat; domnívá se, že musí být zaručeny standardy stabilizace a regulace finančního dohledu v eurozóně;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer's rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that Europe should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the eurozone must be safeguarded;
připomíná, že ratingové agentury nesou část odpovědnosti za finanční krizi; vítá výzvu Evropské rady k urychlení legislativního návrhu Komise na zpřísnění právní úpravy ratingových agentur;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the Commission’s legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies;
naléhavě žádá Radu ECOFIN, aby do března 2009 dokončila revizi směrnice o DPH s cílem poskytnout sníženou DPH na služby s vysokým podílem lidské práce a zaměstnávající velký počet osob a aby přijala další vhodná opatření, jež povzbudí domácí poptávku; vyzývá v tomto ohledu ke koordinované činnosti a solidaritě mezi členskými státy spočívající v možnosti volby při snižování DPH podle odvětví, kterou stanoví směrnice o DPH a kterou mohou členské státy uplatnit či neuplatnit v závislosti na svých konkrétních prioritách; domnívá se, že selektivní daňové pobídky by měly povzbudit domácí poptávku a hospodářství prostřednictvím nižšího zdanění kapitálových zisků nebo ekologických produktů; je toho názoru, že snížení odvodů na sociální zabezpečení z nízkých příjmů a osvobození malých podniků od příspěvků na sociální zabezpečení by podpořilo podniky i spotřebitele a povzbudilo poptávku;
Urges the ECOFIN Council to settle, by March 2009, the review of the Value Added Tax Directive in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy through reduced taxation of capital gains and reduced taxation on ‘green’ products; considers that reducing employers’ social charges on lower incomes and exemption of small businesses from social contributions would support both businesses and consumers and would stimulate demand;
vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by vyňal tzv. mikrosubjekty z oblasti působnosti čtvrté směrnice v oblasti práva společností o ročních účetních závěrkách;
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Company Law Directive on annual accounts;
věří, že nejnaléhavějším úkolem je posílit globální regulaci finančního odvětví, která musí dalece přesahovat tradiční bankovní odvětví, přijmout razantní opatření pro stanovení závazných pravidel obezřetnostního dohledu, transparentnosti a osvědčených postupů a uplatňovat sankce vůči všem státům a územím, které nespolupracují; vyzývá Komisi, aby předložila vhodné návrhy a naléhavě žádá Radu, aby na mezinárodních jednáních připravila politickou půdu pro rychlé přijetí takového přístupu; konstatuje, že globální finanční stabilita je veřejným statkem a že odpovědnost za její zajištění nesou političtí představitelé;
Believes that it is most urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, and to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and apply sanctions to all nations and territories which do not cooperate; calls on the Commission to come forward with appropriate proposals and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
vřele vítá požadavek Komise vytvořit Skupinu na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže a požaduje, aby návrhy, které tato skupina schválí, byly uskutečněny co nejdříve; zdůrazňuje, že Lisabonská strategie by měla omezit regulační zatížení podniků a současně podporovat produktivitu, a tím i větší rychlost celkového růstu; domnívá se, že Evropa musí přezkoumat alternativy k právním předpisům, konzultovat se zainteresovanými stranami, pokud jde o nové předpisy, a zaměřit se na poměr mezi náklady a přínosem daných předpisů;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by this Group be implemented as soon as possible; underlines that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that Europe must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Lisabonská strategie – hodnocení, další postup a práce v budoucnu
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead
vítá pokrok dosažený v rámci Lisabonského programu Společenství v posledních letech, avšak připomíná, že mnoho důležitých legislativních iniciativ stále ještě nebylo přijato a že by se tak mělo stát, neboť se jedná o prvořadou otázku; zdůrazňuje nevyváženou situaci, pokud jde o kvalitu a množství iniciativ na základě různých evropských pokynů; vyzývá k vyváženějšímu přístupu v zájmu skutečného reformního programu kombinujícího evropské politiky, jenž by poskytoval mnohostrannou podporu; podporuje posílení vnějšího rozměru evropského programu reforem, který stanoví vysoké standardy, vhodný regulační rámec a kooperativní pracovní postupy s cílem spolupracovat s jinými mezinárodními hospodářskými subjekty a řešit globální problémy; vítá v této souvislosti práci, kterou při vytváření nových kvalitativních ukazatelů odvedla různá generální ředitelství Komise; naléhá na Radu, aby požádala Komisi o využití takových ukazatelů v nadcházejícím hodnocení národních programů reforem a jejich začlenění do monitorování, které Komise vykonává, čímž by vznikla komplexnější a přiměřenější představa o úspěchu Lisabonsko-göteborské strategie;
Welcomes the progress made under the Lisbon Community programme during the last years, but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive European policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
zdůrazňuje, že k lepším výsledkům v rámci Lisabonské strategie by Rada měla vyvinout účinný vzájemný tlak v rámci mnohostranného dohledu;
Emphasises that greater delivery within the Lisbon Strategy requires effective peer pressure on the part of the Council within the framework of multilateral surveillance;
poukazuje na to, že otevřená metoda koordinace, na níž byla Lisabonská strategie po dobu devíti let založena, odhalila tato omezení v souvislosti s novými vnitřními a vnějšími problémy, s nimiž se Evropská unie potýká; trvá proto na tom, aby se období po skončení Lisabonské strategie opíralo o politiku aktivnější a více orientovanou na světová hlediska, tzn. o aktualizované stávající společné politiky (obchodní politiku, politiku vnitřního trhu, politiku hospodářské a měnové unie atd.) a o nové společné vnější politiky (energetickou politiku, politiku v oblasti klimatu, rozvojovou politiku, migrační politiku atd.);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges therefore that the post-Lisbon period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
zdůrazňuje, že „lisabonizace“ veřejných výdajů ve všech členských státech a rozpočtu EU se musí stát realitou, protože by se tím dostala do popředí sama Lisabonská strategie a radikálně by se tím posílila účinnost snah o dosažení cílů růstu a vytváření pracovních míst;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
domnívá se, že nástroji, které EU potřebuje k podpoření cílů Lisabonské strategie, jsou v zásadě zefektivnění všech souvisejících politik, všech finančních nástrojů a prostředků, jakož i rozpočtu EU takovým způsobem, aby došlo k urychlení a prohloubení úsilí vynakládaného na dosažení růstu a vytvoření pracovních míst; v krátkodobém horizontu jsou zapotřebí finanční podněty pro rychlé zotavení z finanční krize za předpokladu, že tato opatření povedou k přesměrování soukromých výdajů a ke změně chování v souladu s cíli stanovenými Lisabonsko-göteborskou strategií a klimaticko-energetickým balíčkem; varuje v této souvislosti před plošným snižováním daní; domnívá se, že finanční podněty musí být zaměřeny na sociální a environmentální cíle; možným prostředkem je snížení výše DPH, pokud jde o služby s vysokým podílem lidské práce, a o místně dodávané služby; finanční prostředky mohou být rovněž poskytnuty na „zelené“ iniciativy např. v energetice, ale i v automobilovém průmyslu a ve stavebnictví, zejména proto, že tato odvětví se potýkají s propadem poptávky po svých produktech; domnívá se, že spotřebitele lze pomocí daňových úlev např. podporovat v nákupu ekologičtějších aut a pořizování bydlení, které je šetrné k životnímu prostředí;
Notes that the tools needed by the EU to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation. considers that, in the short run, fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns in this context against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since these sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
lituje, že Lisabonská strategie je ve vnitrostátních politikách mnoha zemí EU stále ještě málo viditelná; zastává názor, že pro zajištění jejího účinného provádění je zásadní otázkou mobilizace všech ekonomických aktérů; zejména má za to, že větší zapojení sociálních partnerů, národních parlamentů, regionálních a místních orgánů a občanské společnosti napomůže dosažení lepších výsledků Lisabonské strategie a posílí veřejné debaty o vhodných reformách; věří, že mobilizaci všech zúčastněných stran lze zajistit prostřednictvím náležitého uplatňování zásady víceúrovňového řízení;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;