natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na konci třetího setkání vedoucích představitelů zemí BRICS, které se konalo dne 14. dubna 2011, vydali vedoucí představitelé tohoto seskupení společné prohlášení, v němž vyzývají k širší mezinárodní spolupráci a posílení globálního řízení a vyjadřují podporu mnohostranné diplomacii s OSN a G-20.
In particular, at the end of the third BRICS leaders meeting, on 14 April 2011, the BRICS leaders issued a joint declaration calling for more international cooperation, a strengthening of global governance and expressing support for multilateral diplomacy with the United Nations and the G-20.
Země BRICS se též snaží získat na významu prostřednictvím koordinace svého postoje v několika případech: zdrželo se hlasování o rezoluci Rady bezpečnosti OSN č.1973 (2011) týkající se Libye (JAR v té době ještě nebyla součástí BRICS), pozdrželo hlasování o úloze EU během Valného shromáždění OSN a usilovalo o dosažení společného postoje ohledně Pobřeží slonoviny, Súdánu a umísťování zbraní ve vesmíru.
The BRICS have also been seeking to gather momentum by coordinating their stance on several occasions: they abstained from the vote on UNSC Resolution 1973 (2011) on Libya (South Africa was not yet part of the BRICS at that time), they deferred the vote on EU’s role in UNGA, and sought coinciding positions on Côte d’Ivoire, Sudan and on the placement of weapons in outer space.
Zdá se, že země BRICS zpochybňují stávající systém mezinárodního řízení.
Thus, the BRICS seem to challenge the current system of international governance.
Pokud by byl však vytvořen nový inkluzívní systém řízení, mohlo by se toto seskupení stát hodnotným partnerem Západu, jak naznačuje nedávná reforma Mezinárodního měnového fondu, jmenování jeho nové generální ředitelky a probíhající diskuze na téma vypořádání se s hospodářskou krizí v Evropě.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
EU bude muset z politického a hospodářského hlediska řádně zohlednit nový význam zemí BRICS a dalších vznikajících velmocí a využít svůj politický vliv k dalšímu prosazování všeobecných hodnot v novém multipolárním systému globálního řízení a k tomu, aby byla v čele procesu reformy mezinárodního systému řízení.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
Za tímto účelem však EU musí vystupovat jako jednotná a silná politická a hospodářská jednotka.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
EU by mohla a v každém případě měla převzít v tomto ohledu iniciativu a hrát ústřední úlohu.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
Cílem této zprávy je prodiskutovat základy nového inkluzívního systému globálního řízení a učinit v tomto směru doporučení a zároveň identifikovat klíčové oblasti reformy, v nichž by EU mohla usilovat o zefektivnění své činnosti a instituční struktury, a tím zvýšit svůj potenciál a účinnost v úloze globálního hráče.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
A. vzhledem k tomu, že všechny země BRICS s výjimkou Ruska jsou podle klasifikace Výboru pro rozvojovou pomoc OECD rozvojovými zeměmi;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
1. poukazuje na to, že země BRICS jsou vzájemně příliš rozdílné na to, aby k nim EU uplatňovala jednotnou politiku, a naléhavě žádá, aby byla navázána nová, diferencovaná forma rozvojové spolupráce; navrhuje však, aby se EU pokusila nalézt soudržné modely a oblasti zájmu zemí BRICS (technická spolupráce a pomoc, sladění legislativních požadavků atd.), které by EU umožnily vybudovat si pozici prvořadého partnera zemí BRICS a maximálně využít svých komparativních výhod, jako je vyspělá legislativa v oblasti životního prostředí, zkušenosti z regionální spolupráce a odborné znalosti potřebné pro zavádění systémů snižování sociálních nerovností (např. účinné daňové systémy a systémy sociální ochrany), a rovněž by měla EU usilovat o to, aby se země BRICS více účastnily mnohostranných fór s cílem řešit celosvětové problémy, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj (v souvislosti s Rio+20), boj proti chudobě atd.;
Points out that the BRICS countries are too diverse for the EU to pursue a single policy towards them and urges that a new, differentiated form of development cooperation be established; suggests, however, that while the EU should try to find coherent patterns and areas of interest to the BRICS (technical cooperation and assistance, alignment of legislative requirements, etc.) which could allow the EU to establish itself as a primary BRICS partner and to maximise its comparative advantages, such as advanced environmental legislation, experience in regional cooperation and expertise in setting up systems for reducing social inequalities (e.g. efficient tax and social protection systems), the EU should strive to engage further the BRICS countries in multilateral settings to address global issues, as in the case of climate change, sustainable development (in the context of Rio + 20), the fight against poverty, etc. and in taking a responsible role in international climate talks;
3. rovněž vyzývá EU, aby posílila politický dialog a spolupráci se zeměmi BRICS, což by dále posunulo vpřed reformu institucí globální finanční a ekonomické správy a řízení, tedy instituce z Bretton Woods, aby se zajistilo širší zastoupení všech členských zemí a současně se v něm odrazily změny z hlediska hospodářského významu;
Likewise, calls on the EU to enhance political dialogue and cooperation with BRICS to push further forward the reform of global financial and economic governance institutions, i.e. the Bretton Woods institutions, with the aim of ensuring the broad representation of all member countries while reflecting changes in economic weight;
5. vyzývá EU, aby i navzdory zvýšené konkurenci v oblasti zdrojů prosazovala dodržování norem sociální odpovědnosti podniků s cílem zaručit právní jistotu a udržitelná dlouhodobá partnerství;
Calls on the EU to uphold standards of corporate social responsibility even in the face of increased competition over resources in order to guarantee legal security and sustainable long-time partnerships;
8. zdůrazňuje, že i pro nové dárce je výhodné se přihlásit k zásadám účinnosti pomoci, a zdůrazňuje, že pokud jde o intenzivnější diskuse se zeměmi BRICS, ukázaly se dialogy v souvislosti s rozpočtovou podporou a budováním kapacit v afrických zemích jako produktivní;
Highlights that the advantages of signing up to the aid effectiveness principles are also relevant for emerging donors and stresses that dialogues in the context of budget support and capacity building in African countries have proven to be productive with regard to intensified discussions with the BRICS;
13. poukazuje na to, že posílení transparentnosti finančních toků, zajištění veřejných soutěží na projekty a komplexní posouzení makroekonomického dopadu financování v oblasti rozvojových politik je v zájmu zemí s nízkými příjmy, zemí BRICS i EU;
Points out that enhancing transparency on financing flows, ensuring competitive bidding in projects, and assessing fully the macroeconomic impact of financing in the field of development policies is in the interest of low-income countries, the BRICS and the EU;
Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Tarja Cronberg, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Vytautas Landsbergis, Ryszard Antoni Legutko, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Kristiina Ojuland, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Sir Graham Watson
Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Tarja Cronberg, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Vytautas Landsbergis, Ryszard Antoni Legutko, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Kristiina Ojuland, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Sir Graham Watson
– s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci ( A7-0011/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0011/2012 ),
k dokumentu „Směrem k soudržnému evropskému přístupu ke kolektivnímu odškodnění“
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru .........................................18
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................24
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
– s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 4. února 2011 nazvaný „Veřejné konzultace: Směrem k soudržnému evropskému přístupu ke kolektivnímu odškodnění“ ( SEK(2011)0173 ),
– having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
– s ohledem na návrh metodické příručky nazvané „Určení výše škody v žalobách na náhradu škody při porušení článku 101 nebo 102 Smlouvy o fungování Evropské unie“, který zveřejnila Komise v červnu 2011,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
L 110, 1.5.2009, s. 30. ,
OJ L 110, 1.5.2009, p.30. ,
– s ohledem na konzultační dokument k diskusi o následných opatřeních navazujících na zelenou knihu o kolektivním odškodnění spotřebitelů, který zveřejnila Komise v roce 2009,
– having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
C 117 E, 6.5.2010, s. 161. ,
OJ C 117 E, 6.5.2010, p.161. ,
– s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 27. listopadu 2008 o kolektivním odškodnění spotřebitelů ( KOM(2008)0794 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 20. ledna 2011 o zprávě o politice hospodářské soutěže za rok 2009
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– s ohledem na bílou knihu Komise ze dne 2. dubna 2008 o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES ( KOM(2008)0165 ),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
– s ohledem na Montiho zprávu ze dne 9. května 2010 o nové strategii pro jednotný trh,
– having regard to the Monti report of 9 May 2010 on a new strategy for the single market,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. března 2007 nazvané „Strategie spotřebitelské politiky EU 2007–2013: Posílit postavení spotřebitelů, zvýšit jejich blahobyt a účinně je chránit“ ( KOM(2007)0099 ),
– having regard to the Commission communication of 13 March 2007 entitled ‘EU Consumer Policy Strategy 2007-2013: Empowering Consumers, Enhancing their Welfare, Effectively Protecting Them’ ( COM(2007)0099 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2011 o alternativním řešení sporů v občanských, obchodních a rodinných záležitostech
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Přijaté texty, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,
Přijaté texty, P7_TA(2011)0361 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0361 . ,
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A7-0012/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0012/2012 ),
A. vzhledem k tomu, že v evropském prostoru práva musí mít občané a společnosti možnost práv nejen užívat, ale rovněž musí být schopni tato práva účinně a účelně prosazovat;
A. whereas in the European area of justice, citizens and companies must not only enjoy rights but must also be able to enforce those rights effectively and efficiently;
B. vzhledem k tomu, že nedávno přijaté právní předpisy EU jsou navrženy tak, aby umožňovaly stranám v přeshraničních případech účinně prosazovat jejich práva
B. whereas recently adopted EU legislation is designed to enable parties in cross-border situations either to enforce their rights effectively
Nařízení (ES) č. 861/2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (Úř. věst.
Regulation (EC) No 861/2007 establishing a European Small Claims Procedure (OJ L 199 , 31.07.2007, p.
L 199, 31.7.2007, s. 1); nařízení (ES) č. 1896/2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (Úř. věst.
1); Regulation (EC) No1896/2006 creating a European order for payment procedure (OJ L 399 , 30.12.2006, p.
L 399, 30.12.2006, s. 1); nařízení (ES) č. 805/2004, kterým se zavádí evropský exekuční titul pro nesporné nároky (Úř. věst.
1); Regulation (EC) No 805/2004 creating a European Enforcement Order for uncontested claims (OJ L 143, 30.04.2004, p.
L 143, 30.4.2004, s. 15). , či usilovat o mimosoudní urovnání sporu prostřednictvím mediace
15). or to seek out-of-court settlement by way of mediation
Směrnice 2008/52/ES o některých aspektech mediace v občanských a obchodních věcech (Úř. věst.
Directive 2008/52/EC on certain aspects of mediation in civil and commercial matters (OJ L 136, 24.05.2008, p.
C. vzhledem k tomu, že i přes nezpochybnitelný přínos metody alternativního řešení sporů by měli mít všichni občané EU rovný přístup ke spravedlnosti;
C. whereas the benefits of the alternative dispute resolution method are undisputed and fair access to justice should remain available to all EU citizens;
D. vzhledem k tomu, že podle bleskového průzkumu Eurobarometru o názorech spotřebitelů na přeshraniční obchody a ochraně spotřebitelů zveřejněného v březnu 2011 79 % evropských spotřebitelů souhlasí s tím, že by byli ochotnější hájit svá práva u soudu, pokud by se mohli připojit k jiným spotřebitelům stěžujícím si na stejnou věc;
D. whereas, according to the Flash Eurobarometer on ’Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ published in March 2011, 79% of European consumers agree that they would be more willing to defend their rights in court if they could join other consumers complaining about the same issue;
E. vzhledem k tomu, že spotřebitelé, kteří se stanou obětí protiprávního jednání a chtějí věc řešit u soudu, aby dosáhli nápravy na individuálním základě, často čelí značným překážkám z hlediska přístupnosti, efektivity a finanční dostupnosti v důsledku někdy vysokých soudních poplatků, případných nákladů na psychologickou pomoc, složitých a zdlouhavých řízení a nedostatku informací o dostupných prostředcích nápravy;
E. whereas consumers affected by a legal infringement who wish to pursue a court case in order to obtain redress on an individual basis often face significant barriers in terms of accessibility, effectiveness and affordability owing to sometimes high litigation costs, potential psychological costs, complex and lengthy procedures, and lack of information on the available means of redress;
F. vzhledem k tomu, že pokud se obětí stejného protiprávního jednání stane skupina občanů, není individuální soudní spor vždy účinným prostředkem k ukončení nezákonných praktik či dosažení náhrady za škody, a to zejména pokud je individuální ztráta v porovnání s náklady řízení malá;
F. whereas, when a group of citizens are victims of the same infringement, individual lawsuits may not constitute an effective means of stopping unlawful practices or obtaining compensation, in particular if the individual loss is small in comparison with the litigation costs;
G. vzhledem k tomu, že v některých členských státech není celkové fungování stávajících nástrojů pro odškodnění spotřebitelů vypracovaných na úrovni EU považováno za uspokojivé, případně nejsou tyto mechanismy dostatečně známy, a tudíž jsou méně využívány;
G. whereas in some Member States the overall performance of the existing consumer redress and enforcement tools designed at EU level is not deemed satisfactory, or such mechanisms are not sufficiently well known, which results in their limited use;
H. vzhledem k tomu, že v důsledku integrace evropských trhů a s ní spojeného rozvoje přeshraniční činnosti je nezbytné, aby vznikl celounijní postup řešení případů, kdy spotřebitelé nemají možnost domoci se svých práv, protože postupy pro podání kolektivní žaloby, které zavedly některé členské státy, neumožňují přeshraniční řešení;
H. whereas the integration of European markets and the consequent increase in cross-border activities highlight the need for a coherent EU-wide approach to address cases where consumers are left empty-handed as the procedures for the collective claim of compensatory relief which have been introduced in a number of Member States do not provide for cross-border solutions;
I. vzhledem k tomu, že vnitrostátní a evropské orgány mají zásadní úlohu při prosazování práva EU a soukromoprávní prosazování práva by mělo veřejnoprávní prosazování pouze doplňovat, ale nikoli nahrazovat;
I. whereas national and European authorities play a pivotal role in the enforcement of EU law, and private enforcement should only supplement, but not replace, public enforcement;
J. vzhledem k tomu, že pokud se protiprávní jednání ukončí zásahem státní moci a jsou uloženy finanční sankce, neznamená to ještě samo o osobě, že spotřebitelé mohou získat odškodnění za utrpěnou škodu;
J. whereas public enforcement to stop infringements and impose fines does not of itself enable consumers to be compensated for damage suffered;
K. vzhledem k tomu, že pokud by bylo možné nároky slučovat do jednoho kolektivního řízení o odškodnění nebo pokud by takový nárok mohl uplatňovat reprezentativní subjekt nebo orgán jednající ve veřejném zájmu, celý proces by se zjednodušil a snížily by se náklady pro zúčastněné strany;
K. whereas bundling claims in a single collective redress procedure, or allowing such a claim to be brought by a representative entity or body acting in the public interest, could simplify the process and reduce costs for the parties involved;
L. vzhledem k tomu, že systém založený na kolektivních žalobách může úspěšně doplňovat, nikoli však nahradit individuální právní ochranu;
L. whereas a system based on collective legal actions can usefully supplement, but is no substitute for, individual legal protection;
M. vzhledem k tomu, že Komise musí při každém návrhu, který nespadá do výlučné pravomoci Unie, dodržovat zásady subsidiarity a proporcionality,
M. whereas the Commission must respect the principles of subsidiarity and proportionality with regard to any proposal that does not fall within the exclusive competence of the Union;
3. vítá úsilí členských států o posílení práv obětí protiprávního jednání tím, že zavádějí nebo plánují zavést právní předpisy, které usnadní odškodnění, ale zabrání zneužívání soudních sporů, ale uznává rovněž, že se vnitrostátní mechanismy kolektivního odškodnění výrazně liší, zejména pokud jde o rozsah a procedurální aspekty, což může ohrozit užívání práv občany;
Welcomes the efforts of Member States to strengthen the rights of victims of unlawful behaviour by introducing or planning to introduce legislation aimed at facilitating redress while avoiding an abusive litigation culture, but also recognises that national collective redress mechanisms are widely divergent, in particular in terms of scope and procedural characteristics, which may undermine the enjoyment of rights by citizens;
Stávající právní předpisy EU a zdržovací žaloba
Existing EU legislation and injunctive relief
11. je toho názoru, že zdržovací žaloba také hraje důležitou úlohu v zajištění práv, kterým se občané a společnosti těší v rámci práva EU, a je přesvědčen, že mechanismy zavedené podle nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele
Takes the view that injunctive relief also plays an important role in safeguarding rights which citizens and companies enjoy under EU law and believes that the mechanisms introduced under Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation
14. vyzývá proto Komisi k tomu, aby posílila a zefektivnila stávající nástroje, jako jsou směrnici 98/27/ES o žalobách na zdržení se jednání v oblasti ochrany zájmů spotřebitelů a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele, s cílem zajistit přiměřené veřejné vymáhání spotřebitelských práv v EU; zdůrazňuje nicméně, že ani směrnice 98/27/ES ani nařízení (ES) č. 2006/2004 neumožňují, aby byly spotřebitelům nahrazeny škody, které utrpěli;
Calls therefore on the Commission to strengthen and increase the effectiveness of existing instruments such as Directive 98/27/EC on injunctions for the protection of consumers’ interests and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws, in order to ensure appropriate public enforcement of consumers’ rights in the EU; emphasises, nonetheless, the fact that neither Directive 98/27/EC nor Regulation (EC) No 2006/2004 allows consumers to be compensated for the damage suffered;
Právně závazný horizontální rámec a záruky
Legally binding horizontal framework and safeguards
16. zdůrazňuje, že je třeba vzít v úvahu právní tradice a právní řády jednotlivých členských států a posílit koordinaci osvědčených postupů mezi členskými státy, a je přesvědčen, že by práce na systému EU posilujícím účinnou pomoc pro spotřebitele i pro malé a střední podniky, neměla způsobit zpoždění při přijímání horizontálního rámce;
Stresses the need to take due account of the legal traditions and legal orders of the individual Member States and enhance the coordination of good practices between Member States, and believes that the work on an EU scheme fostering effective relief for both consumers and SMEs should not cause delays in the adoption of the horizontal framework;