natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z hlediska sociální a hospodářské struktury, geografie a kultury jsou neobyčejně různorodé.
They are strikingly varied in terms of social and economic structure, geography and culture.
Venkovské ekonomiky vytvářejí 45 % hrubé přidané hodnoty a zajišťují 53 % pracovních míst, ale podle řady sociálně-hospodářských ukazatelů mají ve srovnání s nevenkovskými oblastmi tendenci zaostávat
Rural economies generate 45% of GVA and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards the number of socio-economic indicators compared to non-rural areas
Posouzení dopadů. .
Impact assessment. .
Venkovské oblasti nabízejí skutečné příležitosti ve smyslu svého potenciálu pro hospodářský růst v nových odvětvích, nabídky cestovního ruchu a venkovských zařízení občanské vybavenosti, své přitažlivosti jako místa pro bydlení a práci, své úlohy jakožto rezervoáru přírodních zdrojů a vysoce hodnotných krajin, svými sídly s bohatými historickými a architektonickými památkami a chráněnými oblastmi, jako jsou regionální nebo národní parky.
Rural areas offer real opportunities in terms of their potential for growth in new sectors, the provision of rural amenities and tourism, their attractiveness as a place to live and work, their role as a reservoir of natural resources and highly valued landscapes, their settlements with a rich history and architectural remains, and protected areas such as regional or national parks.
Procesy globalizace mají v různých venkovských oblastech odlišné účinky, které vedou k restrukturalizaci a poklesu zemědělství, k růstu služeb a ke zvýšenému důrazu na technologii.
The processes of globalisation have different affects on various rural areas, leading to restructuring and decline of the agriculture sector, the growth of services sector and increased emphasis of technology.
Tyto probíhající hospodářské a sociální změny na ženy působí.
These undergoing economic and social changes affect women.
Venkovské ženy nejsou homogenní skupinou, proto se jich tyto změny dotýkají různě.
Rural women are not homogenous group; therefore, these changes affect women in various ways.
Jejich konkrétní situace závisí na různých faktorech: potřeby žen a jejich zájmy se liší stejně, jako se liší možnosti a výzvy, jimž čelí.
Their particular situation depends on variety of factors: women's needs and interests differ as differ the opportunities and challenge they face.
Dne 20. února 2006 přijala Evropská rada strategické směry pro rozvoj venkova.
On 20 February 2006 the European Council has adopted Strategic guidelines for rural development.
Při plnění priorit stanovených ve směrech, zejména při zlepšování kvality života ve venkovských oblastech, podpoře diverzifikace venkovské ekonomiky a zlepšování konkurenceschopnosti venkovských oblastí hraje zásadní úlohu plné zapojení žen a příspěvek žen k revitalizaci místních komunit, vytváření nových podniků a maximalizace lidských zdrojů.
Full involvement of women and women’s contribution to revitalising the local communities, establishing new businesses, maximising human resources are crucial in meeting the priorities set out in the Guidelines, especially in improving the quality of life in rural areas, encouraging diversification of the rural economy, improving competitiveness of rural areas.
Kromě toho je pro udržitelnost rozvoje venkova nezbytné zajistit, aby ženy a muži měli rovné příležitosti.
Moreover, ensuring that women and men have equal opportunities is essential for sustainability of rural development
Podle cílů stanovených v roce 2000 na zasedání Evropské rady v Lisabonu by se Evropská unie měla stát do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu spolu s větším počtem lepších pracovních míst a větší sociální soudržností.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010 European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Dosažení lisabonských cílů v oblasti zaměstnanosti vyžaduje další zvýšení úsilí členských států, především pokud jde o přístup žen na trh práce.
Achieving the Lisbon targets on employment will require a further improvement of efforts made by Member States, especially as regards the access of women to labour market.
Ženy hrají klíčovou úlohu v sociálněpolitickém, společenském, hospodářském a environmentálním rozvoji venkovských oblastí.
Women play crucial role in socio-political, social, economic, environmental development of rural areas.
Venkovské oblasti Evropy musí plně využít svého potenciálu, jinak jim bude hrozit ještě větší zaostávání při dosahování lisabonských cílů, a to především v těch nejodlehlejších a nejvíce zemědělských oblastech.
Europe's rural areas must fully exploit their potential or risk falling behind in meeting the Lisbon targets, particularly in the remotest and most agricultural areas.
Navzdory dominanci městských oblastí a pozornosti, které se metropolím dostává ze strany volených zástupců, výkonné moci, orgánů s rozhodovací pravomocí na celostátní, místní, městské a regionální úrovni, stejně jako ze strany sdělovacích prostředků, větší část sociálního a hospodářského života probíhá ve venkovských oblastech.
Despite the dominance of urban areas and the attention metropolises get in the discourses of elected representatives, executives, decision-makers from central, local, metropolitan and regional government as well as the media, a bigger part of the social and economic life happens in rural areas.
Ačkoli města nepochybně přispívají k dosažení cílů stanovených v lisabonské agendě, udržitelný rozvoj venkovských oblastí nabízí příležitosti, které jsou životně důležité pro růst hospodářství EU.
Although cities undoubtedly contribute to the achievement of goals set out in the Lisbon agenda, sustainable development of rural areas offer opportunities that are vital for the growth of the EU economy.
Podle ukazatelů je míra zaměstnanosti mužů i žen ve venkovských oblastech nižší.
Indicators reveal that employment rates of both men and women are lower in rural areas.
Kromě toho je v mnoha zemích EU nezaměstnanost spojená s nedostatečnou diverzifikací pracovních míst běžnější u žen než u venkovských mužů.
Furthermore, in many EU countries unemployment combined with a lack of diversification in employment is more common for women than that of rural men.
Míra ženské aktivity je tradičně nižší ve venkovských oblastech, protože ženy, které pracují na zemědělských hospodářstvích, nejsou vždy započítány do pracovní síly a ve srovnání s více městskými oblastmi zde existuje méně placených pracovních příležitostí.
Traditionally female activity rates are lower in rural areas as female working in farms are not always counted in the labour force and fewer paid employment opportunities exist compared with more urban areas.
Venkovské oblasti prodělávají demografické, společenské a kulturní změny.
Rural areas are experiencing demographic, social and cultural changes.
Stárnutí obyvatelstva, což je významný problém v celé Evropě, je obzvláště patrné v převážně venkovských oblastech některých členských států.
Demographic ageing, being and important issue throughout the Europe, is especially evident in the predominantly rural areas of some Member States.
Ženy převládají jako poskytovatelky základní péče pro děti a další závislé osoby.
Women dominate as the providers of the primary care for children and other dependent people.
Ženy si upravují pracovní dobu, aby mohly plnit pečovatelské povinnosti a potýkají se tak s negativními krátkodobými a dlouhodobými důsledky, pokud jde o kariéru, příjem a důchod.
Women make working-time adjustments to fulfil caring obligations, and thus experience negative short-term and long-term consequences in terms of career, earnings and pensions.
Totéž se týká také městských oblastí, ale v nich je lepší infrastruktura a přesuny jsou obvykle kratší, protože je všechno více centralizováno.
This also applies to urban areas as well, but there the infrastructure is better and usually the journeys are shorter, because everything is more centralised.
Evropské venkovské oblasti jsou rozmanité a zahrnují mnoho vedoucích regionů.
Europe's rural areas are divers and include many leading regions.
Některé venkovské oblasti, a to především ty nejodlehlejší, nejméně obydlené anebo závislé na zemědělství, však čelí specifickým výzvám.
However, some rural areas, and in particular those which are most remote, depopulated or dependent on agriculture face particular challenges.
Potřebují podporu, aby byly schopny čelit v nadcházejících letech problémům růstu a udržitelnosti.
They need support to meet the challenges of growth and sustainability in the coming years.
Různé problémy mají tendenci se zde kumulovat: nepříznivá demografická situace, nižší míra zaměstnanosti a vyšší míra nezaměstnanosti, nižší úroveň příjmů, nevyvážené rozdělení práce v domácnostech, těžkosti při slaďování pracovního a rodinného života, nedostatečná technická a sociální infrastruktura, zajištění různých služeb, tj. zdravotní péče, místní veřejná doprava, zařízení péče o děti a sociální služby pro starší a nemocné občany, pomalejší rozvoj terciárního sektoru, nízká úroveň kvalifikace a lidského kapitálu, nedostatek vzdělávacích a školících zařízení, nižší procento domácností s přístupem k „širokopásmovému“ internetu, nedostatek podpůrných podnikatelských služeb pro projekty a podniky žen, nízké investiční aktivity, malý počet žen zapojených do rozhodování a plánování, atd.
Various problems tend to cumulate here: an unfavourable demographic situation, lower employment rates and higher unemployment rates, lower levels of income, unbalanced division of labour in the domestic household, difficulties in combining working and family lives, insufficient technical and social infrastructure, the provision of various services i.e. health care services, local public transport, child care facilities and social services for elderly and the sick; a slower development of the tertiary sector; weaknesses in skills and human capital; lack of education and training facilities; lower percentage of households who have access to 'broadband' internet; lack of business services supportive to women's projects and enterprises; low investment activities; small number of women in decision making and planning, etc.
V dnešní Evropě lze nerovnosti pozorovat nejenom mezi venkovskými a městskými oblastmi, ale i mezi bohatšími a chudšími zeměmi EU, kde se nerovnosti jasně projevují v údajích napříč širokým spektrem oborů, což mluví pro upřednostňování potřeb nových členských států.
In today's Europe the inequalities are observable not only on the rural-urban spectrum but also between the richer and poorer EU countries, where inequalities are clearly expressed in the data across a wide range of domains, making a case for prioritising the needs of the new Member States.
Ve venkovských oblastech jsou různé skupiny žen – staré a mladé, nezaměstnané a ekonomicky aktivní, ženy pracující na zemědělských hospodářstvích, ženy žijící v centrálních oblastech a ženy žijící v okrajových oblastech – a tak jsou potřeba rozličné aktivity pro rozličné skupiny žen.
There are different women's groups in rural areas - old and young, unemployed and economically active, women farmers, women living in central and marginal areas - and thus, different activities for the different women's groups are needed.
V chudších zemích rozšířené EU to jsou právě venkovské oblasti, v nichž je strádání nejvíce zřetelné
In the poorer countries of the enlarged EU, it is the rural areas that deprivation in most marked
První evropský přezkum kvality života [First European Quality of Life Survey]: rozdíly mezi městem a venkovem. .
First European Quality of Life Survey: urban - rural differences. .
Potenciálním problémem je zde možnost, že se na více venkovské a odlehlejší oblasti nových členských států bude nahlížet jako na oblasti s omezeným potenciálem růstu a neobdrží svůj podíl investic; a to i přes skutečnost, že, jak dosvědčují důkazy, to mohou být právě tyto oblasti, v nichž lidé trpí nejvyšší mírou strádání a nejhorší kvalitou života.
A potential problem here is the possibility that the more rural and remote regions of the new Member States will be seen as having limited growth potential and will not receive their share of investment; this is despite the fact that, as evidence suggests, it may be these very areas that people experience the highest levels of deprivation and the poorest quality of life.
Tato situace přispívá na mnoha místech k pokračujícímu odchodu zejména mladých a kvalifikovaných osob.
Such situation contributes to a continuing out-migration of especially young and well-trained persons in many places.
Vzhledem k tomu, že většinu odcházejících tvoří ženy, má to negativní dopady na sociální život dané venkovské oblasti a venkovskou ekonomiku.
As majority among those who leave are women, there are negative effects on the social life of that rural area and rural economy.
Odchod dále přispívá ke zhoršení řady „komunálních domácností“.
Furthermore, it contributes the deterioration of the number of “communal households”.
Instituce sociální infrastruktury a služby veřejného zájmu jsou silně narušeny.
The institutions of social infrastructure and services of public interests are heavily impaired.
Kromě ztráty obyvatelstva ohrožuje středně- až dlouhodobý rozvoj těchto regionů zřetelně nižší míra plodnosti.
Additionally to a loss of population, observable lower fertility rates endanger medium to long-term development of these regions.
Ženy ve venkovských oblastech potřebují konkrétní politickou pozornost.
Women in rural areas need particular political attention.
Zpravodajka žádá o skutečnou podporu pro místní iniciativy, komunitní akce a integrovaný přístup k rozvoji venkova se zaměřením na ženy.
Rapporteur asks for genuinely support for local initiatives, community action and an integrated approach to rural development, focused on women.
Začlenění hlediska pohlaví do sektoru venkova musí být klíčovou strategií nejen pro podporu rovnosti mezi ženami a muži, ale také pro udržitelný hospodářský růst.
Mainstreaming gender into the rural sector must be a key strategy not only for the promotion of equality between women and men, but also for sustainable economic growth.
Klíčová jsou specifická opatření zaměřená na naléhavé problémy a jejich řešení a na potřeby, které mají ženy ve venkovských oblastech.
Specific measures are crucial in order to target and address the urgent problems and needs faced by women in rural areas.
Zpravodajka zdůrazňuje, že se nejdříve musí zvýšit povědomí společnosti o nevýhodách žen ve venkovských oblastech.
Rapporteur emphasizes that first of all the society's awareness of the disadvantages of women in rural areas has to be raised.
Zpravodajka dále volá po nezbytnosti zajistit zohlednění rovnosti pohlaví při hodnocení dopadu politik EU týkajících se rozvoje venkova i při všech rozpočtových procesech spojených s prováděním těchto politik.
Furthermore, rapporteur calls for the necessity to ensure that gender dimension is taken into account in the impact assessments of the EU rural development policies as well as into all budgetary processes linked to the implementation of rural development policies.
Pro vyrovnání nevyváženého stavu musí dále existovat finanční pobídky, které povzbudí místní orgány k prosazování konkrétních opatření.
Furthermore, to counterbalance an unbalanced situation there must be financial incentives to encourage local authorities to enforce specific measures.
Venkovské ženy jsou všude v menšině, pokud jde o rozhodování a plánování.
Rural women everywhere are in a minority in decision-making and planning.
Nízká úroveň účasti žen na rozhodování nevyhnutelně vede k předsudkům v prioritách.
The low level of participation of women in decision-making inevitable leads to biases in the priorities and.
Výzvou pro programy rozvoje venkova je identifikovat omezení plné účasti žen v hospodářském a veřejném životě na místní úrovni a vypracovat konkrétní iniciativy v jejich prospěch.
The challenge for rural development programmes is to identify the constraints on women's full participation in the economic and public life at local level, and to develop specific initiatives in their favour.
Je důležité podporovat rozvoj sítí, které mohou hodně dosáhnout, pokud jde o zlepšení pracovních příležitostí žen, tj. zřizování regionálních středisek správy zdrojů pro ženy, která by mohla zaměřit své snahy na posílení postavení žen, především ve věku mezi 25 a 60 lety, jež jsou nezaměstnané, a na podporu jejich úsilí o samostatnou výdělečnou činnost nebo při rozvíjení služeb v rámci vlastních komunit prostřednictvím konzultací na nejnižší úrovni a vyhodnocení potřeb.
It is important to support the development of networks as highly transformative in terms of improving women's employment opportunities i.e. establishing regional resource centres for women that could focus its efforts on empowering women, particularly those between the ages of 25 and 60 years who faced unemployment and to support them towards self-employment or in developing services within their own communities through grassroots consultation and needs assessment.
Diverzifikace je nezbytná pro růst a udržitelný rozvoj zaměstnanosti ve venkovských oblastech.
Diversification is necessary for growth, employment sustainable development in rural areas.
Je důležité posílit vstup a zapojení žen do nových hospodářských odvětví, jako jsou např. telekomunikace, služby pro volný čas nebo zlepšení životního prostředí.
It is important to strengthen the entering and involvement of women in new economic sectors such as telecommunications, leisure services, and environmental improvement.
Zahájením samostatné výdělečné činnosti a zakládáním malých podniků se mohou ženy dostat do čela inovací a diverzifikace ve venkovských oblastech.
By entering into self-employment and setting up small businesses women can be at the forefront on innovation and diversification in rural areas.
Cestovní ruch, řemesla a nabídka venkovských zařízení občanské vybavenosti představují v mnoha regionech růstová odvětví a nabízí příležitosti jak pro diverzifikaci zemědělských podniků, tak pro rozvoj mikropodniků v rámci širšího hospodářství venkova.
Tourism, crafts and the provision of rural amenities are growth sectors in many regions and offer opportunities both for farm diversification and the development of micro-businesses in the broader rural economy.
Při podpoře odborné přípravy, informovanosti a podnikání je nutno vzít v úvahu konkrétní potřeby žen.
In promoting training, information and entrepreneurship the particular needs of women should be considered.
Kromě toho by měl pokračovat úspěšný program LEADER, protože pomohl mnoha ženám rozvinout placené činnosti v oblasti cestovního ruchu, řemesel a regionální výroby.
Moreover, the successful LEADER programme should continued as it have helped many women develop paying activities in the fields of tourism, crafts and regional products.
Sladění práce s rodinným životem ve venkovském prostředí brání vzdálenost mezi bydlištěm, pracovištěm a různými službami.
The reconciliation of work with family life in a rural environment is hindered by the distance between the dwelling place, the workplace and the different services.
Vzhledem k nerovnému rozdělení práce v domácnosti v rámci páru jsou ženy často konfrontovány s problémem sladění práce s rodinným životem.
Because of the unequal distribution of household activities in a couple, women are often confronted with the issue of reconciling work with family life.
EU by měla podporovat členské státy, aby prosazovaly sladění pracovního a rodinného života na venkově i ve městě, zejména v hospodářsky nedostatečně rozvinutých venkovských regionech, v úzkém spojení s komunitami, tím, že budou podporovat přístup k pracovním místům, především komunitním pracovním místům, rozvojem externí pomoci pro práce v domácnosti a umožněním snazšího přístupu k různým prostředkům komunikace.
EU should support the Member States to promote the reconciliation of working and family lives in rural as well as in urban areas, especially in economically underdeveloped rural regions, in close connection with the communities by promoting an access to employment, most particularly community jobs, by developing external help for household chores and by making various means of communication easier accessible.
Zatímco tyto prvky patří do veřejné sféry, jeden důležitější prvek souvisí se změnou sociálního chování a týká se stejného podílu žen a mužů na domácích pracích.
Whereas these elements belong to the public sphere, one more important element is linked to the changing social behaviour and concerns the sharing of household activities between women and men.
K tomu se musí dospět individuálně, avšak celkový společenský vývoj tomu musí napomoci.
This must be done individually however, the overall social development must be pressed ahead.
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti ......................................................21
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................20
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................25
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
– vzhledem k tomu, že od ledna 2005 musí společnosti s veřejně obchodovanými cennými papíry v EU při vypracování svých konsolidovaných účetních závěrek používat mezinárodní účetní standardy,
– whereas since January 2005 EU publicly traded companies have been obliged to use international accounting standards for their consolidated financial statements,
– vzhledem k tomu, že nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů
– whereas by Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council of 19 July 2002 on the application of international accounting standards
L 243, 11.9.2002, s. 1. byla Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF)/Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) fakticky povýšena na úroveň tvůrce právních předpisů,
1. , the International Accounting Standards Committee Foundation (IASCF)/ International Accounting Standards Board (IASB) was in effect given the status of a law-maker,
– vzhledem k tomu, že koncepce IFRS vznikla s cílem vytvořit skutečně globální standardy účetního výkaznictví pro společnosti s veřejně obchodovanými cennými papíry,
– whereas the IFRS concept was set up with the aim of achieving real global financial reporting standards worldwide for publicly traded companies;
– opakuje postoj, který Parlament vyjádřil v bodech 37 až 39 svého usnesení ze dne 4. července 2006 o nedávném vývoji a vyhlídkách v oblasti práva společností
– repeats its position as stated in paragraphs 37 to 39 of its resolution of 4 July 2006 on recent developments and prospects in relation to company law
– s ohledem na první zprávu Komise pro Evropský výbor pro cenné papíry a Evropský parlament o sbližování mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a národními všeobecně uznávanými účetními zásadami (GAAPs) třetích zemí,
– having regard to the first report of the Commission to the European Securities Committee (ESC) and to the Parliament on convergence between IFRS and third countries' national Generally Accepted Accounting Principles (GAAPs),
– s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise o vývoji správy a řízení a financování IASB a IASCF z července 2007,
– having regard to the Commission services working paper on governance and funding developments in the IASB and IASCF of July 2007,
– s ohledem na závěry Rady pro hospodářské a finanční záležitosti rady ze dne 10. července 2007 na téma správa a řízení a financování IASB a ze dne 11. července 2006 o účetních standardech a financování IASB,
– having regard to the conclusions of the Economic and Financial Affairs Council of 10 July 2007 on the question of the governance and financing of the IASB and of 11 July 2006 concerning accounting standards and the funding of the IASB,