natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europeana je financována z programu eContentplus, programu pro konkurenceschopnost a inovace a některými členskými státy a kulturními institucemi.
Europeana is funded by the e Content plus programme, by the Competitiveness and Innovation programme, and by some Member States and cultural institutions.
S cílem poskytovat přístup k evropskému kulturnímu dědictví napříč jednotlivými oblastmi byla vytvořena Nadace evropské digitální knihovny.
The European Digital Library Foundation has been created with a goal to provide cross-domain access to Europe's cultural heritage.
Tato nadace se snaží zprostředkovat formální dohody mezi muzei, archivy, audiovizuálními archivy a knihovnami o formách spolupráce v oblasti realizace a udržitelného provozu společného portálu Europeana.
It tries to facilitate formal agreements across museums, archives, audio-visual archives and libraries on how to cooperate in the delivery and sustainability of the joint portal Europeana.
Zároveň usiluje o vytvoření právního rámce, který by EU mohla využívat pro účely financování a jako výchozí bod pro budoucí správu.
It also aims to provide a legal framework for use by the EU for funding purposes and as a springboard for future governance.
Provoz stránek zajišťuje kancelář Europeany umístěná v nizozemské státní knihovně.
The site is run by the Europeana office, hosted by the Dutch National Library.
K obsahu Europeany přispívá více než 1000 kulturních institucí (přímo nebo prostřednictvím shromaždišť) a více než 150 institucí je součástí její partnerské sítě.
More than 1000 cultural institutions contribute content to Europeana (directly or through aggregators) and more than 150 institutions have joined its partner network.
Komise v současnosti plánuje další fázi rozvoje Europeany.
The Commission now looks ahead to the next phase of development of Europeana.
Cílem je zajistit, aby Europeana a související postupy v oblasti digitalizace, dostupnosti online a digitálního uchovávání evropskou kulturu na internetu trvale zviditelnily a naše společné a rozmanité dědictví přeměnily v nedílnou součást budoucí evropské informační infrastruktury.
The aim is to ensure that Europeana and the underlying policies for digitisation, online accessibility and digital preservation, give European culture a lasting visibility on the internet and turn our common and diverse heritage into an integral part of Europe's information infrastructure for the future.
Rovněž byla zahájena veřejná konzultace na téma dalšího rozvoje Europeany.
A public consultation was also launched on the further development of Europeana.
Zabývala se mimo jiné tím, jak by bylo do dalšího rozvoje Europeany možné zapojit soukromý sektor prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a jak by mohl být prostřednictvím Europeany vyhledáván obsah chráněný autorskými právy.
It dealt amongst other things with the way in which the private sector can be involved in the further development of Europeana through public private partnerships, and how in-copyright content can be made searchable through Europeana.
Evropský parlament vyjádřil ve svém usnesení ze dne 27. září 2007 o „i2010: směrem k evropské digitální knihovně“ silnou podporu myšlence zřízení evropské digitální knihovny, která by měla podobu společného, mnohojazyčného místa, z něhož by byl možný přístup k evropskému kulturnímu dědictví.
In its resolution of 27 September 2007 on "i2010: towards a European digital library", the European Parliament expressed its strong support for the idea of establishing a European digital library in the form of a common, multilingual access point to European cultural heritage.
Teď, když se Europeana stává skutečností, je třeba, aby jí Evropský parlament poskytl jasnou politickou podporu, neboť trvalý úspěch a kvalita tohoto projektu závisí na tom, zda bude vytvořen udržitelný model jeho financování a správy, zda budou nalezena řešení pro hromadnou digitalizaci materiálů chráněných autorskými právy a zda se v členských státech podaří zvýšit povědomí o významu tohoto úsilí.
Now, at a time when Europeana is becoming a reality, it needs clear political backing from the European Parliament, since the staying-power and quality of this project depend on creating a sustainable financing and governance model, on finding solutions for mass-digitizing copyrighted materials, and on raising awareness about the importance of such an endeavour among the Member States.
Hlavní otázky týkající se obsahu
Main issues concerning content
Digitalizace kulturních produktů, včetně knih, představuje rozsáhlou a nákladnou činnost, která vyžaduje úzkou spolupráci mezi držiteli práv, kulturními institucemi a společnostmi působícími v oblasti informačních a komunikačních technologií, a také mezi veřejným a soukromým sektorem.
The digitisation of cultural products, including books, is an extensive and expensive undertaking that requires close cooperation between rights-holders, cultural institutions and ICT companies, as well as between the public and private sectors.
Výběr obsahu, který má být digitalizován a vložen do Europeany, stanovují členské státy a jejich kulturní instituce v souladu s jejich kulturními a/nebo informačními strategiemi.
The selection of content to be digitised and brought into Europeana is determined by the Member States and their cultural institutions, in line with their cultural and/or information policies.
Příspěvky jednotlivých členských států do Europeany jsou značně nevyrovnané, a to jak z hlediska počtu položek, tak druhu materiálu.
The contribution by different Member States to Europeana is very uneven , both in terms of number of objects and types of material.
Prostřednictvím Europeany je dostupných pouze 5 % všech digitálních knih.
Only 5% of all digital books are available in Europeana.
Téměř polovina z nich pochází z Francie.
Almost half of these come from France.
Dalšími zeměmi, které ve velké míře přispívají do Europeany, jsou Německo (16 %), Nizozemsko (8 %) a Spojené království (8 %).
Other big contributing countries are Germany (16%), the Netherlands (8%), and the United Kingdom (8%).
Všechny ostatní země poskytují každá 5 % nebo méně.
All other countries provide 5% or less each.
V době, kdy jinde na světě startuje masová digitalizace, je nutnost vážněji se zabývat rozsáhlou digitalizací evropského kulturního dědictví stále naléhavější.
With mass digitisation taking off in other parts of the world, it becomes urgent to engage more seriously with the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat dílům, která jsou v křehkém stavu a brzy mohou být zcela zničena, a z této kategorie dále dílům audiovizuálním.
Special attention should be paid to those works which are fragile and might cease to exist very soon and, among those, audiovisual materials.
Původním záměrem bylo soustředit se na potenciál, který představoval textový materiál nechráněný autorskými právy.
The initial aim was to concentrate on the potential provided by out-of-copyright text material.
Z právních důvodů neobsahuje Europeana ani knihy, které se již nevydávají (zhruba 90 % fondů národních knihoven), ani díla osiřelá (jež se odhadují na 10 až 20 % fondů národních knihoven chráněných autorským právem), jejichž autory není možné identifikovat.
For legal reasons, Europeana includes neither out-of-print books ( some 90% of the content of national libraries) nor orphan works ( estimated at 10% to 20% of national in-copyright collections), whose authors cannot be identified.
Zároveň je zřejmé, že je třeba vyřešit, jak by do Europeany mohly být začleněny materiály chráněné autorskými zákony.
At the same time it is clear that solutions should be found on how to include in-copyright material.
To je obzvláště důležité, aby se předešlo „černé díře 20. století“, tedy situaci, kdy je na webu zpřístupněno množství kulturního materiálu z období před rokem 1900, ale jen velmi málo materiálu z méně vzdálené minulosti.
This is especially important in order to avoid a ‘20th century black hole’ - a situation in which much cultural material from before 1900 is accessible on the web, but very little material is available from the more recent past.
Nezbytná je v této situaci úzká spolupráce mezi kulturními institucemi a držiteli autorských práv při plném dodržování právních předpisů v oblasti autorských práv.
This requires close collaboration between cultural institutions and right holders, in full respect of copyright legislation.
Mimořádně palčivý problém představuje oblast osiřelých děl, tj. děl, u nichž není možné dohledat držitele autorských práv nebo u nichž je to velmi obtížné.
A particularly acute problem exists in the area of orphan works , i.e. works for which it is impossible or very difficult to trace the rightful holders.
Od roku 2006, kdy Komise vydala doporučení týkající se digitalizace a uchovávání digitálních záznamů, učinila většina členských států jen malý pokrok.
Most Member States have made little progress after the Commission issued its 2006 Recommendation on digitisation and digital preservation.
Otázka osiřelých děl budí v poslední době rostoucí pozornost v souvislosti s urovnáním soudního sporu ohledně aplikace Google Book Search ve Spojených státech amerických, který se týkal mnoha z těchto děl.
The issue of orphan works has attracted increasing attention as a result of the Google Book Search legal case settlement in the United States of America which concerns many of these works.
(V případě Google Books se jedná o komerční projekt vytvořený jedním z nejvýznamnějších hráčů na trhu internetových služeb.
(Google Books is a commercial project developed by one of the most important players in the Internet services market.
Po zadání klíčového slova do vyhledávače umožňuje uživatelům zobrazovat on-line autorsky nechráněné knihy nebo úryvky z knih chráněných autorskými právy.)
It allows users to view online public domain books or snippets of in-copyright books after having conducted a keyword-based search.)
Pokud však budou v důsledku tohoto urovnání digitalizované knihy evropských autorů dostupné pouze z území USA, může se mezi Evropou a USA vytvořit nerovnováha znalostí.
Nevertheless, it may lead to the creation of a knowledge gap between the Europe and the USA if the digitised books of European authors become available only from the territory of the USA as a consequence of this settlement.
Google by mohl získat de facto monopolní postavení coby jediný zdroj neomezené moci v oblasti vyhledávání, distribuce a prodeje knih.
Google could end up in de facto monopoly position as the sole source of ultimate power in book discovery, distribution and sales.
Komise proto musí bedlivě sledovat další vývoj situace.
The Commission therefore needs to have a close look at how the situation develops.
Měly by být učiněny všechny nezbytné kroky k tomu, aby se zamezilo novému rozdělení v oblasti digitálních technologií a aby byly ochráněny společné dlouhodobé evropské zájmy.
All necessary steps should be taken so as to avoid a new digital divide and to protect common long-term European interests.
V současnosti jsou velmi užitečnými nástroji usnadňujícími zúčtování práv vztahujících se na osiřelá díla iniciativy jako např. ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works – Přístupný rejstřík informací o autorských právech a osiřelých dílech), projekt, díky němuž si může jakýkoli uživatel s pomocí rozhraní vytvořeného na evropské úrovni ověřit, zda je dané dílo dostupné, osiřelé či zda autorská práva k němu již vypršela, a získat informace o držitelích autorských práv.
At the moment, initiatives such as ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), a project which allows any user to verify whether a work is available, expired or orphan by using an interface developed at European level, and to obtain information on copyright holders, are very useful tools in facilitating the rights clearance for orphan works.
Projekty digitalizace probíhající v Evropě ukazují, že po změně formátu vznikají problémy s veřejně dostupným materiálem.
Ongoing digitisation projects in Europe show an emerging problem with public domain materials after the format shift.
Je zásadní, aby veřejně dostupné knihy vyskytující se v analogové podobě zůstaly veřejně dostupné i v podobě digitální a aby je mohlo využívat co nejširší okruh čtenářů.
It is essential that books in the public domain in the analogue world, remain in the public domain in the digital world and that they can be enjoyed by the widest possible audience.
V Evropě je uplatňována celá řada přístupů, které budí právní otázky ohledně práv vzniklých na základě digitalizace.
There exists a wide range of approaches in Europe, which raise legal questions about rights created by digitisation.
V souvislosti s veřejně dostupným materiálem se mezi problematické body řadí např. předpoklad nové úrovně práv vzniklých na základě digitalizace, udílení výhradních práv k veřejně dostupným dílům společnosti provádějící digitalizaci či územní omezení přístupu ke kulturnímu obsahu vytvořenému v průběhu digitalizace.
Among problematic points for public domain material is, e.g., the assumption of a new layer of rights that would be created by digitization, the granting of exclusive rights on public domain works to the digitizing company, as well as territorial limitations to access cultural content which may accrue during the process of digitisation.
Otázky financování
Financing issues
Model financování evropské digitální knihovny prodělal vývoj od financování výlučně z prostředků Společenství (do roku 2009 prostřednictvím projektu EDL-net spolufinancovaného v rámci programu eContentplus) k modelu financování, který nevyužívá pouze zdrojů Komise (prostřednictvím programu pro konkurenceschopnost a inovace), ale také zdrojů členských států, některých kulturních institucí a sponzorství soukromého sektoru (od roku 2009 do konce roku 2013).
The financing model for the European digital library has evolved from an exclusively Community-funded one (until 2009 through the EDL-net project co-funded by the e Content plus programme) to a model where financing does not come only from the Commission (through the Competitiveness and Innovation Programme) but also from the Member States, some cultural institutions, and from private sector sponsorship (from 2009 until the end of 2013).
Je nutné vytvořit nové metody financování s cílem nalézt udržitelný model financování na období po roce 2013.
New methods of financing must be developed so as to find a sustainable financing model from 2013 onwards.
Jednou z plánovaných možností je upustit od současného projektového financování a zaměřit se na partnerství veřejného a soukromého sektoru a strukturovanější příspěvky od veřejných institucí.
One of the ways envisaged is to move away from the present project-based financing towards public-private partnerships and more structured contributions by public institutions.
Partnerství veřejného a soukromého sektoru lze rozvíjet v různých podobách např. jako soukromé sponzorství, platby za odkazy nabízené v rámci Europeany na obsah patřící organizacím, které z tohoto obsahu vytvářejí zisk, či modely rozsáhlejšího partnerství, v nichž by byl soukromý sektor přímo zapojen do provozování Europeany a získávání příjmů na její provoz.
Public private partnerships can be developed in various forms, such as private sponsoring, payment for the links provided by Europeana to the content of organisations that generate income from this content, as well as further-reaching partnership models, where the private sector would be directly involved in running Europeana and generating revenues to operate the site.
Taková partnerství by měla vždy probíhat na základě jednoznačných podmínek a společných pokynů.
This should be always done on the basis of well-understood conditions and common guidelines.
Součástí modelů veřejného financování by po roce 2013 měly být jednak vyšší příspěvky členských států, jednak pokračující finanční podpora Společenství.
Public funding models should include both an increased contribution by the Member States and a continuous Community contribution after 2013.
Bezprostředním úkolem by mělo být nalezení řešení nákladného procesu masové digitalizace v rámci momentálně se vyvíjející Lisabonské strategie.
An immediate task would be to deal with the costly process of mass digitisation under the currently evolving Lisbon strategy.
Krokem vpřed by bylo pokrytí části nákladů na digitalizaci z prostředků programů Společenství příští generace a zohlednění těchto nákladů v rámci příštího víceletého finančního rámce.
One way forward would be to cover part of the costs of digitisation from the next generation of Community programmes and to take account of this in the next Multiannual Financial Framework.
Současná recese nemůže být důvodem pro omezení výdajů na informační společnost, digitalizaci apod.
The current recession cannot be a reason to cut funding for the information society, digitization, and the like.
Je zapotřebí zahájit řádnou kampaň k zajištění budoucího financování, jejíž součástí budou i fundraisingové konference a jejímž cílem bude zvýšit povědomí o Europeaně a obecněji o nesmírné práci a úsilí potřebným k tomu, aby bylo dosaženo významného pokroku ve snaze provést rozsáhlou digitalizaci evropského kulturního dědictví.
A proper campaign for future funding is needed, including fund-raising conferences, in order to heighten awareness of Europeana and more broadly, of the sheer volume of work and effort needed to make significant progress in the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
k projektu Europeana – další postup
on Europeana - the next steps
Navrhovatel: Ioan Enciu
Rapporteur: Ioan Enciu
A. vzhledem k tomu, že je nutné, aby se stal přístup ke kulturně-vzdělávacím informacím prioritou, má-li se zlepšit životní úroveň a úroveň vzdělání,
A. whereas access to cultural and educational information must be a priority in order to improve educational and living standards,
5. navrhuje, aby bylo vyhlášeno veřejné výběrové řízení v zájmu co nejefektivnější koordinace správy projektu „Europeana“ a aby byly stanoveny jasné a realistické cíle a případně byl tento proces přehodnocen;
Suggests issuing a public call for tenders with a view to coordinating the administration of ‘Europeana’ as effectively as possible, defining clear, realistic objectives and re-evaluating the operation if necessary;
10. doporučuje Komisi, aby v budoucnosti zvážila možnost požadavku, aby byly veškeré digitální zdroje vyvinuté v rámci budoucích výzkumných a vývojových projektů spolufinancovaných Evropskou unií odevzdány do digitální knihovny „Europeana“, přičemž se zohlední veškerá omezení vyplývající z práv duševního vlastnictví;
Recommends to the Commission that, in the future, it consider the option of making it a requirement that all digital resources developed under future research and development projects co-funded by the European Union be submitted to the ‘Europeana’ digital library, taking into account any restrictions arising from intellectual property rights;
16. doporučuje Komisi, aby prozkoumala možnost vytvoření evropského subjektu, jehož úkolem by byla koordinace zapojení vnitrostátních úřadů do sledování procesu digitalizace, plateb za autorská práva a další otázky spojené s projektem „Europeana“;
Recommends to the Commission that it research the possibility of establishing a European body to coordinate the involvement of national authorities in monitoring the digitisation process, copyright payments to authors and other issues relevant to the ‘Europeana’ project;
19. doporučuje Komisi, aby trvala na standardním elektronickém formátu digitalizovaných děl, aby se tak zajistilo, že digitalizované dokumenty budou kompatibilní s on-line rozhraním a databází;
Recommends to the Commission that it insist on a standard electronic format for the digitised works, so as to ensure that the digitised documents are compatible with the online interface and the database;
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Ivailo Kalfin, Paweł Robert Kowal, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Alajos Mészáros, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Hannu Takkula, Silvia-Adriana Ţicău
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Ivailo Kalfin, Paweł Robert Kowal, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Alajos Mészáros, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Hannu Takkula, Silvia-Adriana Ţicău
k tématu Europeana – další postup
on ‘Europeana – the next steps’
Navrhovatelka: Marielle Gallo
Rapporteur: Marielle Gallo
3. vyzývá Komisi, aby vytvořila evropskou databázi osiřelých děl, jež by umožňovala výměnu informací o vlastnictví práv, a tím snížení nákladů spojených s důkladným pátráním po držitelích práv;
Calls on the Commission to develop a European database of orphan works which would make it possible to exchange information on the ownership of rights and thereby reduce costs incurred in making diligent searches for rights-holders;
5. zdůrazňuje, že je nezbytné uvažovat o způsobech, jak podnítit kulturní instituce, aby poté, co budou mít navržen plán digitalizace, uzavíraly smlouvy s držiteli práv o poskytování děl na multiteritoriálním základě a podporovaly rozvoj konkurenčního prostředí za účasti internetových knihkupectví, a tím usnadnily šíření kulturního dědictví po celém evropském území;
Stresses the need to consider ways of encouraging cultural institutions, once they have drafted a digitisation plan, to conclude agreements with rights-holders to make works accessible on a multiterritory basis and to foster the development of a competitive environment with the participation of online booksellers, thus helping to spread Europe’s cultural heritage throughout the continent;
o politice jakosti zemědělských produktů: jakou strategii zvolit?
on Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Zpravodaj: Giancarlo Scotta'
Rapporteur: Giancarlo Scotta'
PE 430.362v02-00
PE 430.362v02-00
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. května 2009 o politice jakosti zemědělských produktů ( KOM(2009)0234 ),
– having regard to the communication from the Commission of 28 May 2009 on agricultural product quality policy ( COM(2009)0234 ),
– s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 15. října 2008 o jakosti zemědělských produktů: normy pro produkty, požadavky na hospodaření a systémy jakosti ( KOM(2008)0641 ),
– having regard to the Commission’s green paper of 15 October 2008 on agricultural product quality: product standards, farming requirements and quality schemes ( COM(2008)0641 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2009 o zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání norem
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on ensuring food quality including harmonisation or mutual recognition of standards
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 1998 o politice jakosti zemědělských produktů a jakosti zemědělsko-potravinářských výrobků
– having regard to its resolution of 9 October 1998 on quality policy for agricultural products and agri-foodstuffs
– s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise z října 2008 o systémech certifikace kvality potravin,
– having regard to the Commission staff working document of October 2008 on food quality certification schemes,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a na stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A7-0029/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0029/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že Evropská unie má nejvyšší normy jakosti potravin na světě a že evropští spotřebitelé takto přísné normy vyžadují, a vzhledem k tomu, že tyto normy představují způsob, jak maximalizovat přidanou hodnotu;
A. whereas the European Union has the highest quality standards for food products in the world and these high standards are demanded by Europe’s consumers and represent a means of maximising added value,