natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropský průmysl se hluboce mění, zároveň si však zachovává strategický význam pro rozvoj všech členských států Evropské unie, a je proto třeba uvažovat o tomto sektoru hospodářství s ohledem na rovnost mužů a žen.
European industry is undergoing significant change, but it retains strategic importance for the development of all European Union Member States, and it is therefore worth considering the sector from the point of view of equality between men and women.
Rozmanitost odvětví a rozdíly mezi nimi jsou značné a přítomnost, úloha a perspektiva žen, které v nich pracují, jsou obzvláště různorodé.
There is a wide range of highly heterogeneous sectors, in which the presence, role and prospects of women working in those sectors differ considerably.
Na jedné straně odvětví, jež „tradičně“ zaměstnávají ženy, náleží především ke zpracovatelskému průmyslu, který zaměstnává téměř 85 % všech žen pracujících v průmyslu.
On the one hand, the ‘traditional’ sectors in which women are employed are concentrated in the manufacturing industry, with around 85% of total female industrial employment.
Na straně druhé se objevují nová odvětví informačních a komunikačních technologií, jež zaměstnávají 15 % z nich, a průmyslová odvětví špičkových technologií (letectví, chemický průmysl), ve kterých jsou ženy zastoupeny jen málo.
On the other hand there are the newly emerging ICT sectors, with 15%, and cutting-edge industry (aeronautics, chemical industry), where women are represented only to a small extent.
Při četbě šetření Eurostatu o pracovnících v Evropské unii můžeme konstatovat, že z téměř 200 milionů osob, jež jsou zaměstnány nebo vykonávají výdělečnou činnost v Evropské unii, tvoří podíl žen více než 44 %.
The Eurostat study on labour forces in the European Union shows that, of around 200 million people employed or exercising an economic activity in the European Union, more than 44% are women.
V průměru pracuje více než 14 % zaměstnaných žen v průmyslu; v některých zemích se však tento poměr blíží 25 % či více, zejména v Bulharsku (28 %) a v některých nových východoevropských členských státech, jako např. v České republice (26 %), na Slovensku a v Rumunsku; v dalších zemích, jako je Řecko, Maďarsko a Portugalsko, se tento podíl blíží 20 %.
On average, more than 14% of employed women work in industry, with this percentage rising to 25% or more in some countries, reaching a peak of 28% in Bulgaria and various other new Member States in Eastern Europe such as the Czech Republic (26%), Slovakia and Romania, and standing at around 20% in other countries such as Greece, Hungary and Portugal.
Dále si povšimněme, že se často jedná o zaměstnání na částečný úvazek (více než 21 %) a že v tomto odvětví ženy představují téměř 65 % všech pracovníků zaměstnaných na částečný úvazek.
It might also be noted that, in many cases, this takes the form of part-time employment (more than 21%), and that women represent around 65% of part-time workers in this sector.
Zaměstnanost a průmyslová politika
Employment and industrial policy
Studovat situaci žen v průmyslu znamená také analyzovat různé politiky Společenství s cílem zdůraznit společné priority, zvláštní rysy, rozpory a protiklady.
Studying the situation of women in industry entails an analysis of various Community policies in order to highlight the common priorities, specific characteristics, divergences and contradictions.
Evropská komise představila rozbor úlohy průmyslu v kontextu lisabonské strategie ve svém sdělení ( KOM(2005)0474 ) nazvaném „Plnění lisabonského programu Společenství: Politický rámec k posílení zpracovatelského průmyslu EU – cesta k integrovanějšímu přístupu k průmyslové politice“.
The Commission placed its analysis of industry in the context of the Lisbon Strategy in its communication ( COM(2005)0474 ) on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’.
V tomto dokumentu se mimo jiné uvádí, že „Komise si proto stojí za svými předchozími závazky provádět průmyslovou politiku s cílem podporovat a usnadňovat proces inovace a změny v průmyslu“ a dokument také zdůrazňuje, že „sdělení týkající se akčního programu pro růst a zaměstnanost zejména uvádí, že se průmyslová politika zakládá na partnerství mezi EU a členskými státy“.
Inter alia, this document states that the Commission stands by its commitments to apply an industrial policy aimed at encouraging and facilitating the process of industrial innovation and change, stressing that the communication on the action programme for growth and employment noted that industrial policy is based on a partnership between the EU and Member States .
Výzvy týkající se zaměstnanosti uvedené v tomto dokumentu nicméně postrádají dimenzi rovnosti mužů a žen, a patřičně tudížnedoceňují účast žen v žádném z průmyslových odvětví, ve kterých jsou ženy převážně přidělovány na práce, jež nevyžadují žádnou kvalifikaci a v případě restrukturalizace jsou nejohroženější.
However, the challenges in relation to employment set out in this document take no account of the gender dimension, and consequently they do not give due recognition to women’s participation in some sectors of industry, where they are generally relegated to unskilled work which makes them more vulnerable in the event of restructuring.
Při vytváření průmyslové politiky Společenství je tudíž třeba zdůraznit nutnost systematicky využívat postupu tzv. „ gender mainstreaming “ (zohledňování rovných příležitostí pro ženy a muže).
It is therefore important to stress the need for systematic recourse to gender mainstreaming when shaping Community industrial policy.
Tento metodický přístup, který by měl zahrnovat aktivní účast všech sociálních partnerů, musí umožnit zhodnocení situace stran dotčených těmito výzvami odvětví po odvětví, při zohlednění úrovně zaměstnatelnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
This methodical approach, which should include active participation by all the social partners, should enable an assessment to be made for all the parties concerned by the challenges, sector by sector, taking account of the level of employability and of economic, social and regional cohesion.
Ztráta konkurenceschopnosti podniku může být důsledkem jak nepřipravenosti pracovní síly na technologické změny, tak neschopnosti zachovat lidské zdroje z důvodu nepřiměřené politiky sociálního smíru, nebo přílišného důrazu na priority konkurenceschopnosti a mezinárodního obchodu, které mají dopad na práva žen a na hospodářskou a sociální soudržnost.
An undertaking’s loss of competitiveness may result from a workforce left unprepared for technological changes or from an inability to retain human resources owing to an inadequate conciliation policy or the prevalence of competition and world trade priorities to the detriment of women’s rights and economic and social cohesion.
Z tohoto důvodu jsou rizika výrazně „feminizována“, neboť se dotýkají především žen, pracujících v nejzranitelnějších průmyslových odvětvích.
Consequently the risks are profoundly feminised, since the parties involved are primarily women in the most fragile industrial sectors.
Statistický problém
The statistical problem
Dosud provedené výzkumy ukazují, že existuje nedostatek údajů rozdělených podle pohlaví a funkce v podnicích, což nejen ztěžuje srovnání mezi jednotlivými odvětvími, ale také neumožňuje dostatečně přesně zhodnotit rozdělení funkcí na základě hlediska pohlaví.
The investigations made show that there is a lack of data broken down by gender and function in undertakings, which makes it difficult to draw comparisons between the various sectors and makes it impossible to carry out a sufficiently precise assessment of the gender-based differentiation of functions.
Tyto nedostatky mají významné následky, jak na úrovni hodnocení skutečných platových rozdílů, tak pro analýzu kariérního postupu žen v rámci podniků.
These shortcomings have significant repercussions both for the assessment of the actual wage gap and the analysis of career development for women within undertakings.
Je známo, že v některých odvětvích v případě obdobné práce stále dosahuje platový rozdíl mezi muži a ženami 20 %.
It has been established that in some sectors there are still wage differences of around 20% between men and women in similar jobs.
Profesní skupiny, ve kterých převládají ženy, mají navíc nižší platové ohodnocení a lze často nalézt v továrnách, ve kterých pracují převážně ženy, nadřízené pracovníky převážně mužského pohlaví.
Moreover, the professional categories where women predominate have lower wages, and it is still common to find majority male management in factories with predominantly female staff.
Například výzkum Evropského monitorovacího střediska pro průmyslové vztahy (EIRO) týkající se integrovaného přístupu k zásadě rovnosti mužů a žen v průmyslových vztazích zdůrazňuje problém číselných statistických údajů.
For example, the EIRO study on an integrated approach to gender equality in industrial relations highlights the problem of quantitative statistical data.
Je jistě potřebné dále rozvíjet sběr kvalitativních ukazatelů (např. osvědčených postupů), včetně otázek týkajících se kolektivních smluv pracovišti, zejména právní závaznosti a úrovně provádění ustanovení upravujících rovnost práv a příležitostí.
It is important to improve the collection of qualitative data (for example on good practices), including in relation to collective labour agreements, above all the legal status of and degree of compliance with clauses relating to equal rights and opportunities.
Je však také třeba rozvinout a rozšířit sběr statistických údajů roztříděných podle pohlaví způsobem, který umožní zhodnotit a dále rozvinout „genderovou“ dimenzi ve studiích a ve vnitrostátních průzkumech veřejného mínění či anketách týkajících se pracovních podmínek, s cílem přesně určit problémy a zvláštní potřeby žen a mužů.
But it is also important to develop and improve the collection of gender-differentiated statistics so that the gender dimension can be better assessed and explored in national studies and surveys/investigations on working conditions with a view to precisely identifying the specific difficulties and needs of women and men.
Ve svém průzkumu pracovních podmínek za rok 2005 uvádí Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, že osoby zaměstnané na částečný pracovní úvazek (ve většině případů ženy) mají obecně omezený přístup k odbornému vzdělávání.
In its 2005 survey on working conditions, the European Foundation for the Improvement of Working Conditions noted that part-time workers (the vast majority of whom are women) generally have limited access to vocational training.
Je navíc třeba zdůraznit, že v MSP, které zaměstnávají přibližně 60 % pracovníků ve zpracovatelském průmyslu, tvoří přístup k pravidelnému školení vzhledem k nedostatečným možnostem střídání zaměstnanců zásadní problém a to z důvodu jejich nízkého celkového počtu.
Furthermore, it should be pointed out that in SMEs, which employ around 60% of the workforce in the manufacturing industry, access to continuous training is a significant problem given the lack of rotation possibilities owing to the small number of staff.
Je tudíž zásadní zaručit určité formy podpory pro MSP, které jim umožní čelit zvýšeným obtížím tak, aby bylo zvýhodněno zachování pracovních míst pro ženy, které v nich pracují v nejistém postavení.
It is therefore vital to guarantee forms of support to offset the added difficulties facing SMEs in order to foster the continued employment of women working under insecure conditions in SMEs.
To, že stereotypy stále přežívají, začíná výběrem vzdělání dívek a chlapců, ale odráží se také v dělbě práce v průmyslu a v rámci podniků.
The persistence of stereotypes starts with the choice of education for girls and boys but is also reflected in the division of labour in industry and within undertakings.
Navzdory nárůstu počtu dívek studujících technické a vědecké obory způsobují překážky, se kterými se mladé ženy setkávají v pozdějších fázích studia a v prvním pracovním prostředí, že vědecké kariéry v průmyslu opouštějí.
It has been established that, despite the increase in the number of girls studying science and technology, the obstacles encountered at subsequent stages of their studies and in their first working environment lead young women to abandon scientific careers in industry.
Stávající projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií tak mají za cíl změnit povahu pracovních míst s cílem přilákat na tento pracovní trh více dívek.
Current projects in the field of ICT therefore aim to redefine occupational posts in order to attract a larger number of girls to this labour market.
Sociální partneři
Social partners
Ve svém usnesení ze dne 10. září 2002 o zastoupení žen v orgánech sociálních partnerů EU Evropský parlament zdůraznil nedostatečnou účast žen v rozhodovacích orgánech a vyzval Komisi a sociální partnery, aby se aktivně zapojili do úsilí směřujícího k podpoře rovnosti mužů a žen v této oblasti.
In its resolution of 25 September 2002 on representation of women among the social partners of the EU, Parliament highlighted the lack of women’s participation in decision-making bodies and invited the Commission and the social partners to play an active part in promoting gender equality in this field.
Ve svých průzkumech týkajících se úlohy žen v odborových svazech uvádí Homa Deanová
In a study on the role of women in trade unions, Homa Dean
„Ženy v odborech – metody a osvědčené postupy pro začlenění hlediska pohlaví“ – Homa Deanová, „Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes“ (Belgický federální institut pro rovnost žen a mužů). základní směry pro pozitivní opatření ve prospěch zastoupení žen a především posílení povědomí o „genderové“ dimenzi v rámci problematik kolektivního vyjednávání, včetně nutnosti, aby zahrnovala zlepšení kvality statistických údajů roztříděných podle pohlaví, interní školení na téma systematického zohledňování rovnosti mužů a žen („gender mainstreaming“), hodnocení dopadu na ženy a muže („gender impact assessment“) a audit podle pohlaví („gender audit“).
‘Les femmes dans les syndicats – méthodes et bonnes pratiques pour l´intégration de la dimension du genre’ – Homa Dean, Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes. sets out the main lines of positive action to boost women’s representation and above all to raise awareness of the gender dimension in the issues addressed during collective bargaining, including the need for such negotiations to cover the improvement of gender-differentiated statistics, internal training on gender mainstreaming, a gender impact assessment and a gender audit.
To, že evropští sociální partneři (UNICE/UEAPME, CEEP a ETUC) přijali rámec činnosti ve prospěch rovnosti mužů a žen představuje významný závazek lépe zohledňovat situaci žen na trhu práce.
The adoption of a framework for action on gender equality by the European social partners (UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC) represents a significant commitment to raise awareness of women’s situation on the labour market.
Cíl, kterým je vyváženost zastoupení obou pohlaví, by mohl mít značný dopad na průmyslová odvětví.
The goal of balanced representation for men and women could have a significant impact on industrial sectors.
Je navíc třeba zdůraznit závazek sociálních partnerů podporovat vyšší zastoupení dívek v technických a/nebo vědeckých profesích.
Attention should also be drawn to the commitment given by the social partners to encourage girls to take up technical and/or scientific careers.
Několik návrhů
Some proposals
Právě v tomto kontextu je představena skupina zásadních návrhů s cílem bránit zaměstnanost v průmyslu, která zohledňují práva žen, podporovat účast žen, bojovat proti diskriminaci a za rovnost práv i kariérního postupu, ale také mezd a odborného a trvalého vzdělávání, při zohlednění mateřství i otcovství, jakožto zásadních společenských hodnot, mimo jiné:
It is in this context that a set of basic proposals is being put forward to protect employment with rights for women in industry, upgrade their participation, combat discrimination, fight for equal rights and career opportunities, wages, vocational and continuous training and respect for maternity and paternity as fundamental social values, and in particular:
- zdůrazňovat potřebu naléhavých opatření za účelem boje proti mzdové diskriminaci, zejména vypracováním progresivních odvětvových plánů s přesnými cíli, které umožní ukončit přímou i nepřímou mzdovou diskriminaci;
- insisting on urgent measures to combat wage discrimination, particularly by drawing up phased sectoral plans with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
- klást důraz na lepší osvětu a kontrolu podniků, přičemž se věnuje zvláštní pozornost pracovním podmínkám, pracovní době, dodržování práv spojených s mateřstvím i otcovstvím, zajišťování souladu rodinného a pracovního života, a požadovat, aby nebyly schvalovány žádné právní předpisy, které neobsahují tato práva;
- insisting on greater awareness and monitoring of undertakings, paying particular attention to working conditions, working time, compliance with maternity and paternity rights and reconciling working life and family life, asking that no legislation detrimental to these rights should be approved;
- vyhýbat se vynucené mobilitě a zhoršeným pracovním podmínkám pro ženy stěhující se za prací;
- preventing forced mobility and inferior working conditions for migrant women;
- zaručit, aby něměla opatření přijatá v oblasti slaďování rodinného a pracovního života za důsledek segmentaci úloh mužů a žen, která by odporovala prioritám Plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů (2006–2010), především s ohledem na hospodářskou nezávislost žen a na požadavek dosáhnout všeobecné dostupnosti jeslí, školek, vyplnění volného času dětí a péče o starší osoby;
- guaranteeing that measures taken in the field of reconciling professional, family and private life do not lead to the sedimentation of the roles of men and women contrary to the priorities of the Road Map for Gender Equality 2006 - 2010, in particular as regards women’s economic independence, and calling for universal cover in terms of crèches, nurseries, leisure facilities for children and support for elderly people;
- definovat parametry ochrany zdraví na pracovišti, které by zohledňovaly dimenzi rovnosti mužů a žen, jak na úrovni výzkumu, tak i inspekce preventivních opatření;
- defining parameters for health protection at work that take account of the gender dimension, at the level of both research and inspection and preventive measures;
- dále rozvíjet dimenzi rovnosti mužů a žen ve studiích a ve vnitrostátních průzkumech veřejného mínění či anketách týkajících se pracovních podmínek a podmínek náboru nových pracovníků;
- developing the gender dimension in studies and national surveys/investigations on working and employment conditions;
- zintenzívnit podporu odborného vzdělávání určeného ženám v rámci průmyslových MSP, především podporu výzkumu a inovace v souladu se 7. rámcovým výzkumným programem a s ustanoveními obsaženými v Evropské chartě pro malé podniky ze Santa Maria da Feira;
- strengthening support for vocational training for women in industrial SMEs, including support for research and innovation, in line with the 7th framework programme and the Santa Maria da Feira Charter on SMEs;
- zlepšit plánování potřeb v oblasti vzdělávání žen s cílem napomoci zlepšení jejich pracovních podmínek, při zdůraznění významu operačních programů vědeckého a technologického vzdělávání a při zaručení kvality a rozmanitosti nabídek vzdělávání pro ženy v různých členských státech; šířit stávající osvědčené postupy týkající se účasti žen na průmyslovém výzkumu a v průmyslových odvětvích špičkových technologií;
- better planning for women’s training requirements with the aim of helping to improve their employment conditions, stressing the importance of operational training programmes for science and technology, guaranteeing the quality and diversification of training opportunities for women in the various Member States and disseminating existing good practice regarding women’s participation in industrial research and cutting-edge industries;
- zohledňovat ve všech politikách specifickou situaci žen v průmyslu, především v odvětvích, která byla postižena strukturálními změnami a opatřeními v oblasti mezinárodního obchodu;
- taking account of women’s specific situation in industry in all policies, particularly in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade;
- věnovat zvláštní pozornost dovozu výrobků ze třetích zemí, jelikož je důležité sledovat uplatňování Memoranda o dohodě mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou o dovozu některých textilních výrobků s ohledem na jeho případné prodloužení v prosinci 2007;
- paying particular attention to the import of products from third countries, whereby the application of the memorandum of understanding between the European Union and the People’s Republic of China on the import of certain textiles products should be monitored, with a view to its possible extension beyond December 2007;
- podporovat znevýhodněné regiony, zóny, jež trpí trvalým strukturálním znevýhodněním, nejvzdálenější regiony a zóny, které byly zasaženy nedávnou deindustrializací nebo průmyslovou restrukturalizací, za účelem posílení sociálního začlenění žen;
- supporting the less-favoured regions, areas with permanent structural disadvantages, the outermost regions and areas affected by recent deindustrialisation or industrial restructuring in order to strengthen women’s social inclusion;
- věnovat zvláštní pozornost přemisťování podniků, ke kterému dochází u průmyslových odvětví s vysokých podílem ženské práce, jako je textilní průmysl, oděvní průmysl, výšivkářství, výroba bot, výroba kabelů, keramický průmysl, výroba elektrického a elektrotechnického materiálu a různá odvětví potravinářství;
- paying particular attention to relocations that have affected industries with a high concentration of female labour, such as textiles, garments, embroidery, footwear, cabling, ceramics, electrical and electronic equipment and various parts of the food sector;
- podpořit výrobní odvětví textilního průmyslu a programy Společenství, které zvýhodňují zakládání značek, chrání označení původu výroby a podporují zahraniční propagaci výrobků průmyslových odvětví Společenství, která zaměstnávají převážně ženy, mimo jiné také na profesních a mezinárodních veletrzích, neboť se tak podpoří práce žen a zaručí se jejich zaměstnanost;
- supporting the textile sector as a productive branch and supporting Community programmes that encourage the creation of trade marks, the protection of designations of origin and the external promotion of Community products from industrial sectors where women predominate, in particular at professional and international trade fairs, thereby promoting women’s work and guaranteeing their employment;
- věnovat zvláštní pozornost opatřením, která je třeba přijmout, mimo jiné také v rámci WTO, za účelem zohlednění kontextu a zvláštních rysů každého odvětví, možností a výzev, jimž musí čelit, a obtíží, s nimiž se každý členský stát setkává také v oblasti zaměstnanosti a práv žen.
- paying attention to the measures to be taken, particularly in the WTO, to take account of the context and specific characteristics of each sector, the opportunities and challenges facing them and the difficulties encountered by each Member State, specifically as regards women’s employment and women’s rights.
Ilda Figueiredo vá
Den Dover
10. zdůrazňuje skutečnost, že úloha žen v průmyslu by měla být vždy založena na zásadách rovnosti mezd a kariérní perspektivy s cílem podporovat jejich širší účast i v těch oblastech průmyslu, které nejsou stereotypně přisuzovány ženám;
Emphasises the fact that the role of women in industry should at all times be based on the principles of equality of salaries and career perspectives in order to promote their wider participation even in fields of industry not stereotypically assigned to women;