natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Začlenění tohoto rozměru do některých odvětví je sice považováno za legitimní (zejména v případě zemědělství v rozvojových zemích nebo řízení lesních zdrojů), avšak v případě naléhavé otázky změny klimatu a přežití lidstva není zdaleka považováno za průřezovou otázku nebo za prioritu.
Although it is seen as legitimate in some sectors (particularly agriculture in developing countries and management of forest resources), it is still far from being seen as a cross-cutting issue or as a priority, when measured against the urgency of climate action and the dangers posed to human survival.
Zpravodajka chce dokázat, že klimatická spravedlnost je nejenom požadavkem, který je třeba splnit, ale že právě díky úvahám na toto téma lze nalézt účinnější, levnější a konečně i spravedlivější řešení.
The rapporteur seeks not only to show that climate justice is a demand which cannot be ignored, but above all that it is by expanding our vision to take in such issues that more effective, less costly and, in the final analysis, more just solutions can be found.
Diskriminace spojená s příslušností k pohlaví panuje v celé společnosti, a proto považujeme za zásadní, aby v politikách v oblasti změny klimatu nebyla ignorována, aby nedošlo ke zhoršení situace, a zejména aby byly vzaty v potaz nápady, opatření a hybné myšlenky, které umožní naléhavý boj proti změně klimatu.
Since gender-based discrimination is found everywhere in our societies, we believe it essential that it be taken into consideration in climate policies in order to avoid worsening the situation and, above all, in order to tap into a whole reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms with which to tackle the urgency of the fight against climate change.
Zpravodajka by se chtěla zaměřit na tři sdělení:
Your rapporteur wishes to make three main points:
- zohlednění příslušnosti k pohlaví je příležitostí k lepšímu, spravedlivějšímu a účinnějšímu boji proti změně klimatu;
- The inclusion of gender issues provides an opportunity to make the fight against climate change stronger, fairer and more effective.
- aby bylo účinné, musí se začleňování hlediska rovnosti žen a mužů také zároveň opírat o dvě zásady – řešit dopady nerovností a zaměřit se na jejich příčiny , zejména tím, že se zvýší finanční nezávislost a prostředky k emancipaci žen v rámci jejich společenství;
- in order to be effective, mainstreaming must be equally and simultaneously based on two principles : addressing the effects of inequality and tackling its causes , principally by increasing women's financial independence and their means of emancipation within their communities;
- k lepšímu pochopení souvislostí mezi změnou klimatu a ženami dochází na základě vědomé snahy a shromažďování údajů rozdělených podle pohlaví.
- We can only improve our understanding of the links between women and climate change through a willingness to do so and the collection of gender-disaggregated data.
Lepší znalosti umožní přizpůsobit naše rozhodování, jako tomu bylo v případě rozvojových politik v posledních dvaceti letech.
Better understanding will enable us to adapt our decision making, as has happened over the last 20 years with development policies.
Větší zranitelnost
Greater vulnerability
Vazba mezi změnou klimatu a ženami se může zdát poněkud vágní, a to proto, že ženy ve světě nepředstavují jednolitou skupinu.
If the link between women and climate change appears is not immediately obvious, this is because women are not a homogenous group around the globe.
Naopak rozdíly v životní úrovni, příležitostech a vzdělávání by mohly vést k domněnce, že příslušnost k pohlaví není dostatečně univerzálním faktorem, aby mohl být v boji proti změně klimatu rozhodující.
The differences which exist in terms of standard of living, opportunities and education could give rise to the idea that gender is not a sufficiently universal factor to be decisive in combating climate change.
Přitom ženy na celém světě jsou diskriminovány proto, že jsou ženami, a jejich touhy a příležitosti jsou omezenější a nejsou brány v potaz tak, jako touhy a příležitosti mužů.
Nevertheless, throughout the world women suffer discrimination because they are women, and their needs, aspirations and opportunities are more limited and given less consideration than those of men.
Statistiky rozdělené podle pohlaví ukazují, že to platí pro všechny oblasti života a pro všechny společnosti.
Gender-disaggregated statistics show that this holds true for all areas of life and in all societies.
- Ženy mají omezenější přístup k finančním zdrojům a k vlastnickým právům (ženy vlastní méně než 1 % světových zdrojů a 70 % osob, které žijí za méně než 1 dolar na den, jsou právě ženy).
- Women have less access to financial resources and property rights (women own less than 1 % of the world's resources and comprise 70 % of those living on less than one dollar a day);
- Jsou systematicky nedostatečně zastupovány v politickém a hospodářském rozhodování (celosvětově jich je 17 % mezi poslanci a 8 % mezi ministry).
- Women are systematically under-represented in political and economic decision making (17 % of the world's parliamentarians and 8 % of government ministers are women);
- Vykonávají velmi významnou část neplacené práce, zejména v souvislosti s péčí (o děti, staré osoby) a s vedením domácnosti (ženy celosvětově vykonávají dvě třetiny veškerých odpracovaných hodin za pouhých 10 % celosvětových příjmů).
- Women carry out a very large part of the world's unpaid work, mainly involving caring for others (children, the elderly), and household management (two-thirds of the hours worked worldwide are worked by women, for only 10 % of the world's income);
- Jsou nejčastějšími oběťmi sexuálního násilí, tvoří 80 % uprchlíků a vysídlených osob a jejich úmrtnost v případě přírodních katastrof bývá až pětkrát vyšší než u mužů.
- Women are the main victims of sexual violence, make up 80 % of the world's refugees and displaced people, and the excess mortality rate for women in situations arising from natural disasters is up to five times higher than that for men.
K tomu lze dodat, že ženy mají specifické potřeby v oblasti zdraví, související zejména s reprodukcí – menstruace, hygienické a zdravotní podmínky během těhotenství, porod, práva při na plánování rodičovství.
It can be added that women also have specific health needs, mainly linked to reproduction and associated factors: menstruation, health and hygiene conditions during pregnancy, childbirth, and management of reproductive rights in order to plan pregnancies.
Tato čísla jsou výsledkem kulturních, tradičních nebo společenských překážek bránících rovnému rozdělení práv a povinností mezi ženy a muže.
These figures are a result of cultural, traditional and social limitations on equal rights and responsibilities for men and women.
Tato historická diskriminace žen je příčinou jejich zranitelnosti.
The discrimination which women have historically faced is the source of their vulnerability.
Vzhledem k tomu, že jsou ženy v podřízeném postavení ve všech oblastech – hospodářské, politické, společenské apod. – mají horší možnost se přizpůsobit hlubokým změnám, jako je oteplování klimatu a jeho důsledky, a na tyto změny reagovat.
Owing to their subordinate position in all areas of life - economic, political, social, etc. - women's are less able to respond and readapt in the face of major changes such as global warming and its side-effects.
Hybatelky změn
Women as agents of change
Přesto se podařilo dosáhnout v mezinárodních smlouvách určitého pokroku, který umožňuje lépe zohlednit zranitelnost žen.
Some progress has nevertheless been made towards including consideration of these vulnerabilities in international treaties.
Rámec z Hyogo pro přírodní katastrofy přijatý v roce 2005 konkrétně uvádí, že hledisko rovnosti pohlaví je třeba brát v úvahu na všech úrovních.
The 2005 Hyogo Framework on natural disasters specifically mentions the importance of gender-awareness at all levels.
Agenda 21 a prohlášení z Ria z roku 1992 obsahují rovněž mnohá ustanovení umožňující zohlednit diskriminaci spojenou s pohlavím a vědomě usilovat o začlenění žen do všech aspektů politik v oblasti klimatu.
Agenda 21 and the 1992 Rio Declaration also include numerous measures to mitigate gender-related discrimination and actively encourage the inclusion of women in all aspects of climate policy.
Zohlednění příslušnosti k pohlaví neznamená pouze zohlednění větší zranitelnosti žen.
Gender awareness goes beyond the issue of women's overall vulnerability.
Povědomí o nerovnosti mezi ženami a muži zahrnuje dva nedělitelné aspekty – potřebu věnovat ženám konkrétní pozornost, aby se zmírnila jejich zranitelnost, a zahájit opatření k vyvážení vztahů mezi oběma pohlavími.
Awareness of the unequal situation of men and women involves two inextricably linked aspects: the need to focus specifically on women in order to alleviate their vulnerability and the need for measures designed to create a more equal relationship between men and women.
Tyto dvě části – pomoc ženám a posílení jejich postavení – musí být společně začleňovány do jednotlivých politik.
These two aspects - assistance and empowerment - should be jointly included in policies.
Například po přírodních katastrofách je třeba přijmout hygienická a bezpečnostní opatření ve prospěch žen, ale zároveň je zapojit do školení a do rekonstrukčních týmů.
For example, in the aftermath of a natural disaster it is important to make adequate provision for women's hygiene and safety, but it is equally important to include women in reconstruction training and work teams.
Tento dvojí postup platí pro všechny projekty a programy, jež mají za cíl poskytnout okamžitou úlevu, ale zároveň přinést dlouhodobější změny.
This dual approach should be applied to all projects and programmes in order both to alleviate immediate suffering and encourage longer-term change.
Jedině spojením těchto dvou aspektů může začleňování hlediska rovnosti žen a mužů dosáhnout svého cíle – zmírnit dopady diskriminace, kterou ženy zažívají, a poskytnout jim větší nezávislost a emancipaci.
It is only by linking these two aspects that mainstreaming can achieve its objective, which is to alleviate the effects the discrimination suffered by women and increase their independence and emancipation.
Ženy jsou již dnes na úrovni jednotlivců a společenství hybatelkami změn v souvislosti s klimatickými otázkami.
Women already act as agents of change on climate issues, both individually and collectively.
Ať už se jedná o přistěhovalkyně, jež se stávají „ekologickými vyslankyněmi“ v Dánsku, nebo indické ženy, jež vytvářejí tradiční zemědělská družstva, příležitosti k činnosti se zmnohonásobí, jakmile se zohledňuje rovnost pohlaví.
With the inclusion of a gender dimension, the opportunities for action are multiplied, whether we are looking at immigrant women becoming 'environmental ambassadors' in Denmark or Indian women setting up traditional agricultural cooperatives.
Naše zpráva tedy zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit doplňkovost mezi opatřeními zaměřenými na ochranu žen v kritických situacích a snahou změnit způsob myšlení ve všech politikách v oblasti klimatu tím, že budou do jednání a mechanismů financování začleněny skupiny na obranu ženských práv, že se zlepší vzdělávání žen a konzultace s nimi a že se podpoří projekty, které ženy osvobozují a poskytují jim větší pravomoci v rámci jejich společenství, a to jak v rozvojových zemích, tak v rámci EU.
Our report stresses that measures to protect women in already critical situations should complement each other and that it is important to use climate policies to change current mindsets by including groups which defend women's rights in negotiation processes and funding mechanisms, improving women's education and consulting them more, and encouraging projects which liberate and empower women within their own communities, both in developing countries and in the EU.
Velmi zanedbávané téma v rozvinutých zemích
An area which is still largely unexplored in developing countries
Přestože se povědomí o rovnosti pohlaví zvyšuje, je tato otázka do evropských programů a projektů v oblasti klimatu začleněna jen zčásti – tato otázka je stále více zohledňována v mechanismech rozvojové pomoci a ve vztahu k rozvojovým zemím, avšak není začleňována do žádných vnitřních politik EU v oblasti klimatu.
Although greater awareness now exists, gender considerations are only partially included in European climate-related projects and programmes: development funding mechanisms and policies aimed at developing countries do increasingly make the link, but gender is noticeably absent from all intra-European climate policies.
Cestovní mapa 2050, jež definuje priority Unie v souvislosti s přechodem k ekologickému hospodářství a s omezením emisí, navrhuje k dosažení stanovených cílů odvětvový přístup, a tudíž nezohledňuje rozdíly, jež existují mezi ženami a muži.
Roadmap 2050, which sets out the Union's priorities for moving towards a green economy and reducing emissions and proposes a sectoral approach to the goals set, fails to take account of the different situations of men and women.
Souvislosti mezi příslušností k pohlaví a klimatem však existují, a to i v rámci EU a jejích politik v oblasti energetiky, dopravy, zemědělství...
But links do exist between gender and climate, even within the EU and in policies concerning energy, transport and agriculture.
Například klíčovým odvětvím budoucího ekologického hospodářství vévodí již v současnosti muži, ať už se to týká příležitostí v oblasti vzdělávání nebo odborných školení, a také se v nich vytváří podnikatelská kultura, jež rovnost mezi ženami a muži příliš nepodporuje.
For example, the key sectors of the future green economy are overwhelmingly male-dominated, which not only affects equal opportunities in education and training but also encourages enterprise cultures which do little to foster male-female equality.
Zohlednění rovnosti pohlaví se zaměřuje i na nerovnosti, jež nejsou viditelné, jako jsou rozdíly v odměňování nebo oddělování pracovních míst ve vědě a ve službách.
Gender awareness extends beyond visible inequalities such as wage differences or the segregation of scientific and service sector jobs.
K dalším –méně přímým – příčinám těchto nerovností patří: podniková kultura stranící mužům, diskriminace při využívání času věnovaného domácím pracím apod., jež vyplývají z androcentrismu.
The indirect causes of these inequalities – male enterprise culture, discrimination in the time spent on domestic work, etc. – are rooted in androcentrism.
Pokud není hledisko rovnosti pohlaví začleněno do politických diskusí již od počátku, existuje riziko, že podávané návrhy budou vycházet ze zkresleného pohledu – „referenční osobou“ bude implicitně bílý, zdravý, heterosexuální muž se stálým zaměstnáním.
If gender is not incorporated into political discussions from the outset, the resulting projects and proposals are in danger of being biased by default, through use of an implicitly white, able-bodied, heterosexual male in permanent employment as their reference model.
Rozšířit naše vidění světa je nejen otázkou spravedlnosti, ale zejména účinnosti.
We must broaden our outlook not just as a matter of justice but in order to make our actions more effective.
Ženy představují polovinu populace a mají významný potenciál jednat a ovlivňovat věci okolo sebe.
Women form half the population and have significant potential for action and impact.
Zpravodajka by ráda zdůraznila příležitosti, jež přináší zohlednění žen – v současnosti se připravujeme o obrovský potenciál nápadů, činností a hybných myšlenek tím, že z našich politik v oblasti klimatu nevědomky vylučujeme polovinu občanů.
Your rapporteur has sought to highlight the opportunities presented by including women: at the moment we are failing to tap a vast reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms by unconsciously excluding half the world's citizens from our climate policies.
Příslušnost k pohlaví a změna klimatu – „chybějící vazba“?
Gender and climate change: the missing link?
Zatímco Evropská unie usiluje o začlenění ekologických otázek jakožto průřezové politiky a zatímco vazby mezi příslušností k pohlaví a politikami rozvoje jsou již vytvořeny, vztahy mezi příslušností k pohlaví a politikami určenými ke zmírnění dopadů změny klimatu nejsou, zejména v Evropské unii, vytvořeny ani využívány.
Although the European Union has made efforts to include environmental considerations as a cross-cutting policy and the links between gender and development policy are well established, the link between gender and mitigation policy, especially within the EU, has been neither explored nor used.
Zpráva Evropského parlamentu o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů přitom zdůrazňuje význam podpory rovnosti mezi ženami a muži ve všech politikách Evropské unie.
And yet Parliament's report on gender mainstreaming stresses the importance of promoting male-female equality in all EU policies.
Rádi bychom, aby význam hlediska rovnosti pohlaví nemusel být odůvodňován pro každou jednotlivou oblast a aby se zohlednění této rovnosti neomezovalo jen na otázky zastoupení žen v politice nebo v hospodářství.
It is to be hoped that it will not be necessary to justify the importance of gender mainstreaming field by field and that awareness will not be confined to matters of women's representation in politics and the economy.
Provádění integrovanější politiky ve prospěch rovnosti žen a mužů vyžaduje, aby se řešily i skrytější příčiny nerovnosti.
The implementation of a comprehensive policy to promote male-female equality calls for close study of the less explicit causes of inequality.
Politiky, jež byly formulovány bez vědomého úsilí o zohlednění příslušnosti k pohlaví, mohou negativně ovlivnit snahu o dosažení rovnosti mezi ženami a muži.
When policies are drawn up without a conscious effort to include gender mainstreaming, they run the risk of obstructing efforts to achieve equality between women and men.
Nedostatečný výzkum, chybějící údaje rozdělené podle pohlaví, jež by mohly být využity při zkoumání témat, jako je doprava, energetika, zemědělská politika, brání lepšímu pochopení a zohlednění hlediska rovnosti pohlaví.
Progress towards better understanding and increased awareness of gender issues is hampered by the lack of research, and of gender-disaggregated data with which to carry it out, in fields such as transport, energy and agricultural policy.
Aby nedošlo k nepřiměřenému navýšení administrativních nákladů, navrhujeme, aby shromažďování těchto údajů bylo systematicky prováděno pouze při zahajování nových projektů nebo při pravidelném hodnocení stávajících projektů.
To avoid generating unreasonable administrative overheads, we propose that this type of data collection should only be systematically used when launching new projects or for the periodic evaluation of existing ones.
k tématu ženy a změna klimatu
on women and climate change
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. připomíná, že ve čtvrté hodnotící zprávě z roku 2007 Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) potvrdil, že se dopad změny klimatu liší v souvislosti s pohlavím, věkem a třídní příslušností, přičemž chudé obyvatelstvo trpí důsledky změny klimatu nejvíce; zdůrazňuje, že proces vyjednávání týkající se Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu musí ve všech fázích – od výzkumu a analýzy, až k navrhování, provádění a tvorbě strategií zmírňování nebo přizpůsobení – brát v úvahu zásady rovnosti žen a mužů;
Recalls that, in its 2007 4th Assessment Report, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed that the impact of climate change varies according to gender, age and class, with the poor most likely to suffer the most; underlines that the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) negotiation process must at all stages, from research and analysis to design and implementation and the creation of mitigation and adaptation strategies, take into account the principles of gender equality;
5. zdůrazňuje, že posílení postavení žen v politické, finanční a vzdělávací sféře je z hlediska udržitelného rozvoje zásadní; ženy tvoří přibližně 50 % světové populace, avšak přebírají poměrně více odpovědnosti za každodenní spotřebitelská rozhodnutí, péči o děti a domácí činnosti, jež životní prostředí a klima ovlivňují;
Emphasises that the political, financial and educational empowerment of women, who make up approximately 50% of the world population but take relatively more responsibility in everyday decisions on consumption, child care and household activities, all of which affect the environment and climate, is crucial in view of sustainable development;
9. domnívá se, že dosažení rovnosti pohlaví je klíčové pro lidský rozvoj a je hlavním cílem v boji proti chudobě; požaduje, aby byl přístup na základě pohlaví uplatňován v různých oblastech při navrhování politik týkajících se rozvoje, lidských práv a změny klimatu; vyzývá k podniknutí kroků zajišťujících, aby Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu fungovala v souladu s rámci pro lidská práva i vnitrostátními a mezinárodními dohodami o rovnosti pohlaví, včetně Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen;
Considers that achieving gender equality is key to human development and is a fundamental objective in the fight against poverty; demands that a gender‑based approach be applied across the board in the drawing up of development, human rights and climate change policies; calls for steps to ensure that the UNFCCC acts in accordance with human rights frameworks and with national and international agreements on gender equality and equity, including the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW);
– začlenily hledisko rovnosti žen a mužů do vnitrostátních politik, akčních plánů a dalších opatření souvisejících s udržitelným rozvojem, rizikem katastrof a změnou klimatu prostřednictvím systematických genderových analýz, zavedením ukazatelů a měřítek zachycujících situaci týkající se rovnosti žen a mužů a vytvářením praktických nástrojů;
– mainstream gender perspectives into their national policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools;
– rozvíjely programy pro zmírňování dopadu změny klimatu a programy pro přizpůsobení, které využívají genderovou analýzu pro zlepšení životních podmínek žen a dívek – např. přístup k úvěrům, budování kapacit a školicí služby, šíření informací, lepší přístup k půdě a přírodním zdrojům, udržitelné energii a technologiím a přístup k informacím o reprodukčním zdraví a příslušným službám;
– develop climate change mitigation and adaptation programmes that use gender analysis to improve the welfare of women and girls – e.g. access to credit, capacity building and extension services, information dissemination, improved access to land and natural resources, sustainable energy and technology and access to reproductive health information and services;
– zohlednily zájmy a potřeby žen ve finančních mechanismech a zahrnuly aktivní účast žen do vytváření kritérií financování a přidělování zdrojů pro iniciativy čelící změně klimatu, zejména na místní úrovni;
– reflect women’s priorities and needs in financing mechanisms and include the active participation of women in the development of funding criteria and allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level;