natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– s ohledem na Lisabonskou smlouvu pozměňující Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o založení Evropského společenství podepsanou v Lisabonu dne 13. prosince 2007
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007
Přijaté texty, P6_TA(2008)0055 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0055 . ,
– s ohledem na několik usnesení, jež přijal v průběhu současného volebního období a která se zabývala občanskou společností,
– having regard to the various resolutions dealing with civil society that it has adopted during the current parliamentary term,
– s ohledem na seminář se zástupci organizací z řad občanské společnosti, který se konal dne 3. června 2008,
– having regard to its workshop held with representatives of civil society organisations on 3 June 2008,
– s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ( A6-0475/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0475/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že demokratická Evropská unie, která by byla blízká svým občanům, vyžaduje úzkou spolupráci mezi orgány EU, členskými státy a občanskou společností na evropské, celostátní, regionální i místní úrovni,
A. whereas a democratic European Union that is close to citizens requires close cooperation between the EU institutions and Member States and civil society at European, national, regional and local level,
B. vzhledem k tomu, že připravenost evropských, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů vést dialog a spolupracovat s občany a organizacemi občanské společnosti je základním předpokladem pro to, aby se občané a občanská společnost zapojili do procesu tvorby právních předpisů a správy věcí veřejných na všech úrovních,
B. whereas an openness on the part of EU institutions and national, regional and local authorities to dialogue and cooperation with citizens and civil society organisations is a basic prerequisite for the latter's involvement in lawmaking and governance at all levels,
C. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva posiluje práva evropských občanů ve vztahu k Unii tím, že těmto občanům a zástupcům sdružení z řad občanské společnosti usnadňuje účast na diskusích o „Unii občanů“,
C. whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a “citizens' Europe”,
D. vzhledem k tomu, že stávající ustanovení, která jsou rovněž obsažena v Lisabonské smlouvě, sice vytvářejí nezbytný právní rámec pro rozvoj občanského dialogu na evropské úrovni, avšak jejich uplatňování v praxi není vždy uspokojivé,
D. whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
E. vzhledem k tomu, že se občanská společnost ve 27 členských státech nachází v různých etapách vývoje a v různé míře využívá příležitosti zapojit občany do participativní demokracie a podílet se na zákonodárné činnosti a na dialogu s příslušnými vnitrostátními, regionálními a místními orgány,
E. whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
F. vzhledem k tomu, že pojem „občanská společnost“ se vztahuje na velký počet nevládních a nevýdělečných organizací založených občany na základě jejich svobodného rozhodnutí, které jsou zastoupeny ve veřejném životě, vyjadřují zájmy, myšlenky a ideologie svých členů nebo jiných osob a zakládají se na etických, kulturních, politických, vědeckých, náboženských nebo filantropických kritériích,
F. whereas the term “civil society” refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
G. vzhledem k tomu, že otázka úrovně reprezentativnosti organizací občanské společnosti je polemická a že síla a účinnost některých organizací při prosazování jejich hledisek neodpovídá vždy míře jejich reprezentativnosti,
G. whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
1. oceňuje přínos Evropské unie k rozvoji občanského dialogu jak na evropské úrovni, tak ve členských státech na celostátní, regionální a místní úrovni;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;
3. zdůrazňuje, že k uskutečnění politických cílů a záměrů EU je zapotřebí široká veřejná diskuse, účinnější občanský dialog a posílení politického uvědomění;
Stresses that broader public debate, more effective civil dialogue and greater political awareness are necessary if the EU is to achieve its political goals and objectives;
7. vyzývá orgány EU, aby do občanského dialogu zapojily všechny zainteresované zástupce občanské společnosti; domnívá se, že zvláštní význam v tomto směru by měl mít hlas mladých evropských občanů, kteří budou budovat Evropskou unii zítřka a převezmou za ni odpovědnost;
Calls on the EU institutions to involve all interested civil society representatives in the civil dialogue; considers it essential, in this connection, for the voice of young Europeans, who will shape and take responsibility for the European Union of tomorrow, to be heard;
9. vyzývá orgány EU, aby v rámci interinstitucionální dohody přijaly závazné pokyny s ohledem na jmenovávání zástupců občanské společnosti, metody organizování konzultací a jejich financování, v souladu s obecnými zásadami a minimálními standardy, které se uplatňují na konzultaci zainteresovaných stran
Calls on the EU institutions to adopt in an interinstitutional agreement binding guidelines concerning the appointment of civil society representatives, methods for organising consultations and their funding, in accordance with the general principles and minimum standards for consultation of interested parties
10. vyzývá orgány EU, aby z občanského dialogu učinily horizontální úkol pro všechna generální ředitelství Komise, všechny pracovní skupiny Rady ministrů a všechny výbory Evropského parlamentu, přičemž se uplatní transparentní postupy a zastoupení veřejného a soukromého sektoru zůstane skutečně vyvážené;
Calls on the EU institutions to make civil dialogue a horizontal task for all directorates-general in the Commission, all Council working parties in the Council of Ministers and all committees in the European Parliament, using transparent procedures and maintaining a genuine balance between the public and private sectors;
17. vyzývá zástupce evropské společnosti, aby se aktivně zapojili do občanského dialogu a do vymezování evropských programů a politik, což by jim umožnilo ovlivňovat proces přijímání rozhodnutí;
Calls on representatives of European society to take an active part in civil dialogue and in the formulation of European programmes and policies, thereby making it possible to influence decision-making processes;
20. zdůrazňuje, že kromě dialogu s občanskou společností je také nezbytný otevřený, transparentní a pravidelný dialog Unie s církvemi a náboženskými společenstvími, jak jej upravuje Lisabonská smlouva;
Stresses that, besides dialogue with civil society, there also needs to be an open, transparent and regular dialogue between the Union and churches and religious communities, as provided for by the Treaty of Lisbon;
„ Neusilujeme o spojenectví států, ale o sjednocení lidí. “
'We are not seeking coalitions between States, we are uniting people'
„Nic o nás bez nás“ je to, co očekávají evropští občané od orgánů Evropské unie.
What European citizens expect of the EU institutions is summed up by the slogan 'Nothing about us without us'.
Z důvodu postupného rozšiřování se v Unii zvyšuje nejen počet členských států, ale také počet jejích občanů, kteří podléhají právním předpisům Společenství.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Ačkoli je Unie projektem systematicky vystaveným změnám a transformacím, komunikace mezi ní a občany bohužel vázne.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
Je zřejmé, že vznikla komunikační propast, která se mimo jiné projevila také francouzským a nizozemským odmítnutím Ústavy pro Evropu a irským „ne“ Lisabonské smlouvě.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Zdá se, že se tato propast zmenšuje díky iniciativám a projektům orgánů Unie.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Tyto činnosti ukazují, že je možné cíleně ovlivňovat rozvoj participativní demokracie o evropských otázkách na místní, regionální, národní i nadnárodní úrovni.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Již od devadesátých let se evropské orgány pomalu ale jistě otevírají občanům, čím dál více uznávají úlohu občanské společnosti a čím dál častěji se zajímají o její názor.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
V oblasti komunikace, a zejména občanského dialogu, je však Unie i nadále velmi pozadu.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
Je zřejmé, že evropský projekt nelze vytvářet bez účasti občanů a že, pokud si přejeme fungující demokracii, je nezbytné s nimi komunikovat.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
A naopak, abychom vzbudili zájem občanů o Unii a získali v této oblasti jejich podporu, je třeba jim poskytnout úplné informace, zahájit živou a otevřenou diskusi a aktivně občany zapojit do diskuse o evropských tématech, v souladu se zásadou, podle níž „Každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům.“ (článek 10 Smlouvy o Evropské unii).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Hlavním cílem, který si tato zpráva klade, je zdůraznit klíčovou úlohu a zásadní význam občanského dialogu v Evropské unii, především v souvislosti s Lisabonskou smlouvou, a poukázat na jeho nové podoby a na možnosti, jež nabízí, jakož i na skutečnost, že je nezbytné vypracovat jednoznačné a transparentní zásady, jimiž by se tento dialog na evropské úrovni řídil.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lisabonská smlouva udělila občanskému dialogu status vyššího principu, který se uplatňuje na téměř všechny evropské politiky a ve všech oblastech činnosti EU (viz hlava II „Ustanovení o demokratických zásadách“ Smlouvy o Evropské unii, zejména její článek 11).
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Nelze však hovořit o občanském dialogu, jestliže jej oddělíme od občanské společnosti.
However, there can be no civil dialogue without the involvement of civil society.
Zpravodajka proto v dubnu 2008 v Parlamentu zorganizovala seminář o perspektivách rozvoje občanského dialogu po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.
Accordingly, in June 2008 the rapporteur organised a seminar within the EP on the prospects for the development of civil dialogue following the entry into force of the Lisbon Treaty.
Tohoto semináře se zúčastnilo mnoho zástupců občanské společnosti, byl velmi úspěšný a jeho zajímavé závěry byly jedním ze zdrojů této zprávy.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Evropská unie nemá ani ve svých právních předpisech, ani ve své praxi jednotnou, obecně uznávanou definici občanského dialogu .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Kromě několika dokumentů Evropské komise týkajících se konzultace a komunikační politiky v Evropské unii
With the exception of a few Commission documents on consultation and communication policy in the EU
Viz dokumenty Evropské komise: bílá kniha o evropské komunikační politice (KOM(2006) 35); plán D pro demokracii, dialog a diskusi (KOM(2005) 494); akční plán na zlepšení komunikace v Evropě (SEC(2005) 985); návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se pro období 2007–2013 zavádí program „Občané pro Evropu“ na podporu aktivního evropského občanství (KOM(2005) 116); sdělení Komise nazvané „Směrem k posílení kultury konzultace a dialogu – obecné zásady a minimální standardy pro konzultace zúčastněných stran prováděné Komisí“ KOM(2002) 0704; bílá kniha o evropské správě věcí veřejných, KOM(2001) 428. neexistují pravidla, která by vymezovala strukturu, rámec či metody občanského dialogu.
See the following Commission documents: White Paper on a European communication policy ( COM(2006)0035 ); Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate ( COM(2005)0494 ); Action plan to improve communicating Europe by the Commission ( SEC(2005)0985 ); Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship ( COM(2005)0116 ); Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission ( COM(2002)0704 ); White Paper on governance, 2001. , there are no rules governing the organisation of or the framework and methods for civil dialogue.
Pochopení pojmu „občanský dialog“ ještě více komplikuje stávající nesourodost přístupů různých evropských orgánů k tomuto pojmu.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.
Byly vzneseny závažné námitky s ohledem na reprezentativnost nevládních organizací, kterým byla nabídnuta účast na tomto dialogu, na neprůhledné fungování Rady pro evropské občany či na přílišnou volnost, se kterou je – především ze strany Komise – dialog veden.
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Zpravodajka se domnívá, že má klíčový význam stanovit (nebo alespoň popsat) význam pojmu občanského dialogu na úrovni Unie a stanovit také pravidla upravující reprezentativnost účastníků dialogu pocházejících z občanské společnosti.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Aby se zásada reprezentativnosti občanské společnosti skutečně uplatnila, bylo by třeba zapojit do dialogu organizace, s nimiž se občané identifikují a které nejlépe – tj. nejúplněji a nejkompetentněji – zastupují jejich zájmy.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Úspěch občanského dialogu bude záležet právě na této reprezentativnosti, tedy na zapojení všech hlavních zainteresovaných partnerů (či stran) do tohoto dialogu (tzn. orgány Unie; vnitrostátní, regionální a místní orgány členských států; evropské politické skupiny; nevládní organizace a další zástupce občanské společnosti).
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Občanský dialog je již svou povahou dvoustranný a vzájemný.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Nestačí tudíž informovat občany o činnostech Unie, ale je také třeba vyhradit si dostatek času a vyslechnout je.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Občané by měli být ujištěni o tom, že jejich názory a obavy budou brány vážně a že je evropské orgány zohlední.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Zásada vzájemnosti vyžaduje, aby byli účastníci zpětně informováni, tj. aby jim byly poskytnuty informace o tom, jak byly návrhy, které zazněly v průběhu dialogu, zohledněny v konkrétních opatřeních.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Ostatně, neměl by být také posílen vliv sociálních partnerů na rozhodnutí přijímaná v Unii?
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Při výběru účastníků je třeba zajistit vyváženost zastoupení soukromého a veřejného sektoru a zaručit rovné zacházení se zástupci sociálních organizací a s experty.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Zásada transparentnosti.
Principle of transparency.
Pokud jde o výběr stran pozvaných k dialogu, měly by evropské orgány postupovat s co možná největší transparentností .
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .
Zpravodajka proto navrhuje, aby byl mimo jiné systematicky zveřejňován seznam organizací, které se zúčastnily konzultace a představily své stanovisko a návrhy.
With a view this, the rapporteur proposes that, among other things, lists of the organisations that have been involved in consultations and have submitted their views and suggestions should be systematically published.
Od počátku příslušné konzultace či dialogu by Unie měla zvolit osobu, kterou pověří vztahy se zástupci sociálních občanských organizací.
When consultations are opened, the Union should appoint an EU contact person for civil society organisation representatives.
Zásady občanského dialogu
Rules governing the conduct of civil dialogue
Je třeba připomenout sdělení Komise nazvané „Směřujeme k zesílené kultuře konzultace a dialogu – obecné zásady“ z roku 2002, které vymezuje základní zásady sociální konzultace vedené Evropskou komisí.
Reference should be made here to the Commission's 2002 communication on a reinforced culture of consultation and dialogue, which lays down basic principles for the conduct of public consultations by the Commission.
Tyto zásady jsou zaměřené především na kvalitu procesu konzultace a dialogu, avšak nezabývají se jejich rámcem ani postupy.
These principles primarily concern qualitative aspects of the consultation and dialogue process, but no mention is made of the framework and procedures for dialogue.
Zpravodajka proto doufá, že Komise tyto zásady prověří a přizpůsobí je současným potřebám, a to tak, aby mohly být sdíleny všemi orgány.
The rapporteur would therefore like the Commission to have another look at the principles and to tailor them to current requirements, with a view to them becoming common principles for all the institutions.
Je nepochybné, že nejdůležitější úlohu v rámci podpory a rozvoje občanského dialogu a především v zapojení občanů do tohoto dialogu hrají vnitrostátní, regionální a místní orgány.
National, regional and local authorities unquestionably have the most important role to play in supporting and fostering civil dialogue, in particular in involving the public in that dialogue.
Občany je třeba konzultovat na těchto třech úrovních a jejich názor, zejména s ohledem na evropská témata, by měl být sdělován evropským orgánům.
The public should be consulted at these three levels, and their views – particularly on European issues – should be forwarded to the EU institutions.
Zpravodajka tudíž navrhuje, aby vnitrostátní, regionální a místní orgány měly povinnost propagovat metodu občanského dialogu a využívat jej co možná nejčastěji.
Accordingly, the rapporteur proposes that national, regional and local authorities be required to publicise civil dialogue and to have recourse to it wherever possible.
Jakmile se stanou stranou dialogu, evropští občané se lépe seznámí s fungováním participativní demokracie v praxi a budou schopni skutečně uplatňovat svá práva.
By becoming parties to such dialogue, EU citizens will become accustomed to the practice of participative democracy and will have a genuine opportunity to exercise their rights.
V souvislosti se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost je třeba zejména vyzdvihnout občanskou iniciativu (zkráceně „jeden milion podpisů“) , jejímž prostřednictvím mohou občané Komisi předložit určitý legislativní návrh.
With a view to the entry into force of the Lisbon Treaty, particular attention should be drawn to the citizens' initiative (one million signatures) provisions, under which a proposal for legislation may be submitted to the Commission.
Díky této iniciativě budou moci všichni aktéři demokratického života Unie (občané i nevládní organizace) jednoznačně vyjádřit, co od Unie očekávají, a oficiálně to oznámit Komisi.
These provisions will enable anyone involved in the democratic life of the EU (individual citizens and non-governmental organisations) clearly and formally to tell the Union what they expect of it.
Přejeme-li si zvýšit účinnost občanského dialogu , je podle zpravodajky třeba upozornit také na tyto otázky:
With a view to ensuring more effective civil dialogue , the rapporteur would also draw attention to the following: