natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. vzhledem k tomu, že Komise přes opakované výzvy ze strany postižených subjektů (svazů rybářů a sportovních rybářů, podniků akvakultury atd.), vědecké obce, grémií a zástupců členských států a regionů dosud nepředložila nové návrhy na řešení tohoto celoevropského problému,
R. whereas, in spite of repeated requests from those affected (fishermen’s and anglers’ associations, aquaculture undertakings, etc.), from the scientific world and from bodies and delegations from the Member States and regions, the Commission has not been prepared to submit new proposals to resolve this Europe-wide problem,
3. vyzývá Komisi, aby vypsala a financovala vědecký projekt, jenž bude mít za úkol na základě aktuálních údajů o hnízdící populaci, plodnosti a úmrtnosti vypracovat model pro hodnocení velikosti a struktury celkové populace kormoránů;
Calls on the Commission to put out to tender, and finance, a scientific project aimed at supplying an estimation model for the size and structure of the total cormorant population on the basis of currently available data on breeding population, fertility and mortality;
8. důrazně vyzývá Komisi, aby v zájmu větší právní jistoty a jednotného výkladu neprodleně stanovila jasnou definici pojmu „závažná škoda“, který byl zaveden v čl.
Urges the Commission, in the interests of greater legal certainty and uniform interpretation, to provide without delay a clear definition of the term ‘serious damage’ as used in Article 9(1)(a), third indent, of the Wild Birds Directive;
11. vyzývá Komisi, aby vyhodnotila všechny stávající právní prostředky s cílem snížit negativní dopady populací kormoránů na rybolov a akvakulturu a aby při dalším propracování iniciativy na podporu evropské akvakultury zohlednila pozitivní přínosy celoevropského plánu na regulaci populací kormoránů a v této souvislosti případně předložila návrhy na řešení problémů způsobených kormorány;
Calls on the Commission to consider all the legal means at its disposal to reduce the negative effects of cormorant populations on fishing and aquaculture and to take into account, when developing its initiative for the promotion of aquaculture in Europe, the positive effects of a Europe-wide cormorant population management plan and, where appropriate, to propose solutions to the cormorant problem in this context;
Kormoráni ( phalacrocorax ) jsou rodem z řádu veslonohých ( Pelecaniformes ).
The cormorant (Phalacrocorax) is a genus belonging to the order steganopods (Pelecaniformes) .
Jedná se o středně velké až velké vodní ptáky, kteří hnízdí v koloniích a jsou rozšířeni po celém světě
It is a medium-sized to large water bird which breeds in colonies and is found all over the world
V Evropě se nejčastěji vyskytuje kormorán velký Phalacrocorax carbo , se dvěma jen těžko rozpoznatelnými poddruhy: Phalacrocorax carbo carbo („atlantický kormorán“) a Phalacrocorax carbo sinensis („pevninský kormorán“).
The commonest species of cormorant in Europe is the Great Cormorant (Phalacrocorax carbo) , with the two barely distinguishable subspecies Phalacrocorax carbo carbo ( ‘ Atlantic cormorant ’ ) and Phalacrocorax carbo sinensis ( ‘ Continental cormorant ’ ) .
Oba jsou původem z Evropy a můžeme se s nimi setkat jak na mořských pobřežích, tak poblíž vnitrozemských vodních ploch.
They are indigenous to Europe, and are found both on sea coasts and around inland waters.
Na pevnině většinou upřednostňují velké vodní plochy, avšak na lov vyrážejí také k menším řekám ve středohoří.
Inland they favour large bodies of water, although they also hunt in smaller rivers in low mountain ranges.
Kormoráni jsou částečně tažní ptáci, kteří po období hnízdění podnikají více či méně rozsáhlé přelety různými směry.
Cormorants are partially migratory: after the breeding season they disperse over greater or lesser distances.
Především kormoráni z chladných až mírných pásem severní polokoule v zimě táhnou stovky kilometrů na jih.
Cormorants in the cool-temperate zones of the northern hemisphere, in particular, often migrate hundreds of kilometres south in winter.
Kormoráni se živí výhradně rybami a denně jich spotřebují 400–600 gramů.
Cormorants eat nothing but fish, requiring 400-600 g per day.
Pokud jde o potravu, jsou oportunisty, což znamená, že neupřednostňují konkrétní druhy ryb, ale živí se těmi rybami, které lze v daném vodním prostředí nejsnadněji ulovit.
They are opportunists in the sense that they do not have any preference for particular species of fish but eat whichever are easiest to catch in the waters where they are.
Nejčastěji se jedná o ryby o délce 10 až 25 cm, ale mohou ulovit také větší kousky, měřící až 60 cm a vážící 1 kg.
They most commonly catch fish between 10 and 25 cm long, but can also catch and consume fish up to 60 cm long and 1 kg in weight.
Při lovu se kormoráni potápějí z hladiny přímočaře dolů, kořist pak aktivně pronásledují, chytí do zobáku a vyzdvihnou nad hladinu.
When hunting, cormorants dive from the surface in a straight line and then pursue their prey, which they catch in their beaks and take to the surface.
Kormoráni jako ptáci žijící zásadně v koloniích létají na lov většinou ve větších hejnech.
As highly colonial birds, cormorants mostly fly to hunting waters in relatively large flocks.
Protože jsou kormoráni dlouho žijící velcí ptáci, kteří začnou hnízdit teprve ve stáří 3 až 5 let, tvoří celkovou populaci v Evropě pravděpodobně kolem (minimálně) 1,7 až 1,8 milionu ptáků
As cormorants are large, long-lived birds, which start to breed only at the age of three to five years, the total population in Europe is probably around (at least) 1.7 to 1.8 million birds
Tato čísla se vztahují na tři evropské subpopulace – Ph. carbo carbo (Norsko, britské ostrovy, západní Francie: mírný nárůst ze 30 000 na 39 000 hnízdících párů), západoevropskou populaci Ph. carbo sinensis (nárůst z 5 000 na 136 000 hnízdících párů) a východoevropskou populaci Sinensis (především povodí Dunaje, Černé moře a Ukrajina: nárůst z 5 000 na 113 000 hnízdících párů).
The figures relate to the three European subpopulations Ph. carbo carbo (Norway, British Isles, Western France: moderate increase from 30 000 to 39 000 breeding pairs), West European Ph. carbo sinensis (increase from 5000 to 136 000 breeding pairs) and East European Ph. carbo sinensis (main areas: the Danube, Black Sea, Ukraine: increase from 5000 to 113 000 breeding pairs).
Jako základní vzorec pro odhadování celkové populace může složit rovnice „počet hnízdících ptáků x faktor 2,8“ (Suter 1995).
As a rule of thumb for the estimation of the total population, the following formula can be used: 'number of breeding birds x factor 2.8' (Suter 1995).
Podobné hodnoty je dosaženo také při odhadování nehnízdících věkových skupin. .
A similar order of magnitude also results when the non-breeding age cohorts are estimated. .
Směrnice o ochraně ptactva (79/409/EHS) přijatá v roce 1979 a z ní vyplývající opatření na ochranu hnízdišť vedly společně s dalšími právními předpisy k neúměrně velkému nárůstu populace kormoránů, kteří se mezitím usídlili v oblastech mimo svá tradiční hnízdiště, kde se nikdy předtím nevyskytovali.
The Wild Birds Directive (79/409/EEC) of 1979 and the measures based on it to protect their breeding sites are among the instruments which have led to a disproportionate growth in the cormorant population, and the birds have now also taken up residence far outside their traditional breeding grounds in regions where they used never to occur.
Vysoký počet kormoránů se v mnoha oblastech Evropské unie bezprostředně odrazil na místní populaci ryb, případně rybolovu, takže přítomnost kormoránů přerostla v celoevropský problém.
This large population has had a direct impact on local fish populations and on fishing in many areas of the European Union, so that the presence of cormorants has become a problem throughout Europe.
Abychom problém rybolovných zdrojů v pobřežních a vnitrozemských vodách přiblížili, chtěli bychom zdůraznit, že kormoráni při denním příjmu potravy čítající 400–600 gramů ryb ročně evropské vody připraví o 300 000 tun ryb.
In order to illustrate the problem of fish stocks in coastal and inland waters, it should be pointed out that, with a daily consumption of 400-600 g fish, cormorants take more than 300 000 tonnes of fish from European waters every year.
V řadě členských států toto číslo mnohanásobně převyšuje množství konzumních ryb vylovených při profesionálním sladkovodním rybolovu a odchovaných v chovných zařízeních.
In many Member States this is many times more than the volume of edible fish produced by professional inland fishermen and fish farmers.
300 000 tun ryb je více, než vyprodukují akvakultury Francie, Španělska, Itálie, Německa, Maďarska a České republiky dohromady.
This figure of 300 000 tonnes is more, for example, than the combined fish production from aquaculture of France, Spain, Italy, Germany, Hungary and the Czech Republic.
Ztráty v případě již tak ohrožených druhů ryb, jako je úhoř, lipan, ostroretka a jiné litofilní ryby a mladí lososi ( Smolts ), jsou velmi vysoké.
Particularly serious are the losses suffered by fish species which are already endangered, such as eel, grayling, nase and other species which spawn on gravel beds, as well as smolts.
Lov ryb sítěmi netrpí pouze menšími šancemi na úlovek, ale i přímými škodami v podobě roztrhaných sítí.
Fishing with nets is also affected not only by the reduced catch opportunities, but also by direct damage due to torn nets.
V této oblasti zatím nebyla zavedena příslušná opatření na úrovni EU, ani nebyly sladěny vnitrostátní právní základy.
So far there has not been any EU-wide coordination of such measures and/or harmonisation of national legal bases in this field.
Dva z projektů Evropské komise financovaných pod záštitou 5. rámcového programu pro výzkum a rozvoj
Two projects financed by the European Commission under the 5th Framework Programme for Research and Development
www.frap-project.net a
www.frap-project.net and
www.intercafeproject.net : projekt INTERCAFE, financovaný v rámci programu COST jako následný program k REDCAFE, bude pravděpodobně ukončen na podzim 2008. , FRAP (ukončen v roce 2006) a REDCAFE (ukončen v roce 2005), se mimo jiné zabývaly střetem zájmů mezi chovem ryb a ochranou kormoránů, přičemž došly k rozdílným závěrům.
www.intercafeproject.net : INTERCAFE, financed under the COST programme as a follow-up to REDCAFE, is expected to be completed in autumn 2008. , FRAP (completed in 2006) and REDCAFE (completed in 2005), dealt inter alia with the conflict of interests between fish farming and the protection of birds in the case of cormorants, on which they reached differing conclusions.
O problematice kormoránů se na mezinárodní úrovni diskutovalo již v roce 1994 na setkání vědeckého poradního sboru Bonnské úmluvy
At international level, the issue of cormorants was discussed as long ago as in 1994 at the meeting of the CMS Scientific Council
Úmluva o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů ; viz:
Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals (CMS): see
Od roku 1996 existují na úrovni EU oficiální stanoviska ke společné strategii pro řešení problémů způsobených kormorány
Official EU positions on a common strategy to solve the cormorant problem have existed since 1996
Opatření, která dosud byla povolena v jednotlivých členských státech, se až na výjimky zaměřují na vyhánění kormoránů z určitých povodí nebo na jejich plašení, tj. na vytlačení kormoránů do jiných oblastí, kde nehrozí tak velké škody.
The measures permitted hitherto in individual Member States nearly all have the aim only of keeping cormorants away from certain waters or scaring them away, i.e. diverting them to other waters where the danger of damage is less.
Z četných používaných metod se v intenzivním rybníkářství osvědčilo zejména napínání sítí nad menšími rybníky.
Of the numerous methods employed, the one which has proved most effective in intensive farming in ponds has been suspending physical barriers above the ponds.
Na větších rybnících a na volných vodních prostranstvích, kde tato metoda není použitelná, se jako nejúčinnější ukázala opatření na zaplašování ptáků doplněná o odstřely jednotlivých kusů.
In the case of larger ponds and open waters, where this is not a practicable option, measures were most effective if the scaring effect was reinforced by shooting individual birds
Svobodný stát Bavorsko schválil v letech 1996 až 2002 odstřel přibližně 23 000 kormoránů a Francie v letech 2003–2004 odstřel asi 30 000 ptáků, aniž by to mělo velký vliv na počet přezimujících kormoránů v regionu.
Between 1996 and 2002 the State of Bavaria approved the shooting of some 23 000 cormorants; France approved the shooting of some 30 000 in 2003-2004, without any significant impact on the number of cormorants wintering in the region. .
Všechny metody zaplašování jsou však účinné – nehledě na vysoké náklady – jen v omezeném rozsahu, neboť fungují pouze v případě relativně nízkého počtu ptáků v dané oblasti, takže si ptáci najdou dostatek potravy na jiných, nedalekých vodních plochách.
Quite apart from the considerable expense, however, the effectiveness of all methods of scaring is limited because they only work if the total number of birds in the region is relatively small, so that they can find enough food in other nearby waters.
Opatření a zásahy v koloniích hnízdících ptáků byly povoleny zatím jen v některých členských státech a i tam – s výjimkou Dánska – jen v jednotlivých případech.
So far, measures and interventions in breeding colonies have only been permitted in a few Member States, and even there – with the exception of Denmark – only in a few individual cases.
Úbytek hnízdišť byl doposud jediným faktorem, který mohl šíření kormoránů trvale omezovat.
So far, reducing the number of breeding sites has been the only factor which succeeded in bringing about a lasting reduction in the distribution of cormorants.
Ostatní opatření, která máme k dispozici, kupříkladu ničení hnízd, rušení ptáků během hnízdění nebo postřik vajíček olejem, byla z různých důvodů příliš pracovně nebo finančně náročná nebo politicky kontroverzní na to, aby mohla být využívána systematicky.
Other available measures, such as destroying nesting places, disturbing birds during the breeding season or spraying the eggs with oil, have for various reasons proved too labour- or cost-intensive or politically controversial to be used systematically.
Právní základ
Legal situation
Kormorán je druh ptáka, který se volně vyskytuje v přírodě, a takto je chápán ve směrnici Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků
The cormorant is a naturally occurring bird genus and as such covered by Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
Zveřejněno v Úředním věstníku C 103 dne 25.4.1979. .
OJ C 103, 25.4.1979. .
Na rozdíl od poddruhu Phalacrocorax carbo carbo („atlantický kormorán“), který nebyl nikdy ohrožen, byl poddruh Ph. carbo sinensis („pevninský kormorán) původně zařazen v příloze I na seznam ptáků, na něž se vztahují ochranná opatření.
Unlike the subspecies Phalacrocorax carbo carbo ( ‘ Atlantic cormorant ’ ) , which has never been endangered, the subspecies Phalacrocorax carbo sinensis was originally listed in Annex I as a bird species to which special conservation measures applied.
V roce 1997 však byl z tohoto seznamu vyškrtnut, protože minimálně od roku 1995 dosahuje příznivého stavu z hlediska ochrany.
However, in 1997 it was deleted from this list, as the state of the population had ceased to be unfavourable in 1995 at the latest.
Protože kormorán není uveden na seznamu lovných druhů směrnice na ochranu ptactva (příloha II.1 a II.2), je jeho pravidelný lov vyloučen.
As the cormorant is not included in the lists of species whose hunting is permitted by the Wild Birds Directive (Annexes II.1 and II.2), regular hunting is impossible.
Tento druh ptáka je zpravidla stejně jako ostatní volně žijící druhy pod téměř absolutní ochranou, takže je zakázáno jeho úmyslné chytání nebo usmrcení, úmyslné poškozování nebo ničení hnízd a vajíček i úmyslné rušení, zejména v období hnízdění.
Like all other naturally occurring species, the genus as a rule enjoys virtually complete protection, for example as a result of the ban on deliberately trapping or killing them, deliberately damaging or destroying their nests or eggs, or deliberately disturbing them, particularly during the breeding season.
Členské státy se však mohou podle směrnice na ochranu ptactva
However, under the Wild Birds Directive
1 písm. a) druhou a třetí odrážku. „za účelem odvrácení závažných škod na úrodě, dobytku, lesích, rybářství a vodním hospodářství“ nebo „ za účelem ochrany rostlin a živočichů“ od těchto přísných ochranných opatření odchýlit, pokud neexistuje jiné uspokojivé řešení.
Member States may derogate from these strict conservation measures ‘ to prevent serious damage to crops, livestock, forests, fisheries and water ’ or ‘ for th e protection of flora and fauna ’ , where there is no other satisfactory solution.
Pro schválení takové výjimky však musí být předloženy podložené důkazy o tom, že hrozí „závažná škoda“
In order for such a derogation to be permitted, however, clear proof must be provided that there is a danger of ‘serious damage’
Předložení „vědeckých důkazů“o vzniklé škodě se sice často s oblibou požaduje, není však nutné ve všech případech, a to zejména tehdy, pokud už škoda vznikla.
While production of 'scientific proof' of damage having occurred is often and keenly called for, it is not needed in every individual case and certainly not where damage has already occurred.
Podle směrnice postačí předložit přijatelné ukazatele o hrozícím nebezpečí závažných škod.
Under the terms of the Directive it would be sufficient to have plausible indicators that the danger of serious damage existed.
Posouzení odůvodnění je ovšem v pravomoci příslušných úřadů. .
However, it would be for the competent authorities to judge the validity of the case. .
Pokud neexistují rozhodné důkazy o škodě na lovištích ryb a volně žijících zvířatech a rostlinách, které by tuto odchylku ospravedlňovaly, je toto jednání v rozporu se směrnicí na ochranu ptactva.
In the absence of conclusive evidence of damage to fishing grounds and to wild fauna and flora which would justify a derogation, such actions would violate the Wild Birds Directive.
Pojem „závažná škoda“ způsobená některým ptačím druhem se zřejmě v praxi vykládá rozdílně, a proto musí být jasněji definován.
In practice it seems that the concept of ‘serious damage’ caused by a bird species is interpreted in different ways, and a clearer definition of it is therefore required.
Členské státy, případně jejich země a regiony jsou tudíž příslušné pro schvalování místních či regionálních opatření k omezení škod způsobených kormorány.
Member States or their Länder and regions are therefore responsible for approving local or regional measures to reduce damage by cormorants.
V posledních letech se objevily různé příklady takových časově nebo místně omezených opatření: např. povolení k odstřelu pro určité oblasti (Švédsko, Polsko, Itálie, Dánsko, Německo, Rakousko) nebo určitá časová období (Rumunsko, Estonsko), pevně stanovené kvóty (Francie, Spojené království, Slovinsko) a případně povolení pro zásahy v koloniích hnízdících ptáků (kácení stromů s hnízdy, sterilizace vajíček).
In recent years there have been various examples restricted in space or time: e.g. shooting permits for certain areas (Sweden, Poland, Italy, Denmark, Germany, Austria), for certain periods (Romania, Estonia) or for fixed quotas (France, United Kingdom, Slovenia); in particular cases approval has also been granted for intervention in breeding colonies (felling of nesting trees, rendering eggs infertile).
V některých členských státech, které jsou také důležitými hnízdišti (např. Nizozemí, Finsko, Belgie), naproti tomu nejsou povolena žádná opatření namířená proti kormoránům, a to ani v případě zjevných škod.
In some Member States which are also important as breeding areas (e.g. the Netherlands, Finland, Belgium), on the other hand, no measures of any kind are permitted against cormorants, even where manifest damage is occurring.
Zpravodaj zastává názor, že přestože jsou pro tuto oblast v prvé řadě příslušné jednotlivé členské státy a jejich podřízené struktury, ukázalo se, že čistě místní a/nebo vnitrostátní opatření nedokážou trvale zmírnit vliv kormoránů na evropské populace ryb a rybolov.
The rapporteur considers that, although primary responsibility in this field rests with Member States and their regional or local authorities, it has already been demonstrated that purely local and/or national measures are not capable of reducing for any length of time the impact of cormorants on European fish stocks and fishing.
Společný, právně závazný přístup, který bude akceptován a uplatňován na evropské úrovni, je proto nejen vítaný, ale také bezpodmínečně nutný, a v neposlední řadě garantuje všem zúčastněným zájmovým skupinám právní jistotu.
A common, legally binding approach which is accepted and applied throughout Europe would therefore not only be desirable but absolutely essential, and would also have the advantage of creating greater legal certainty for all interest groups concerned.
Také vzhledem k velké mobilitě kormoránů jakožto tažných ptáků se jeví koordinovaný celoevropský akční plán či plán na regulaci jako jediný přístup, který vede k cíli a který v žádném případě nesmí být chápán tak, že je v rozporu s cíli směrnice o ochraně ptactva z roku 1979.
Bearing in mind also the very considerable mobility of the cormorant as a migratory bird, a coordinated action plan or management plan for the whole of Europe seems the only effective approach, and this need not by any means be regarded as contrary to the aims of the Wild Birds Directive of 1979.
Takový plán by totiž samozřejmě zaručil stěžejní ochranné cíle této směrnice, zejména „příznivý stav daného ptačího druhu z hlediska ochrany“.
Such a plan would, after all, naturally guarantee the central conservation aims of the Directive, particularly the ‘good conservation status’ of the genus.
Cílem není samoúčelná regulace populace kormoránů, nýbrž kompromis mezi rozdílnými, ale naprosto legitimními záměry ve smyslu udržitelného využívání rybích populací: mezi ochranou ptactva a zachováním rozmanité ptačí a rybí fauny na jedné straně a oprávněným zájmem rybářů a rybníkářů na hospodářském využívání rybích populací na straně druhé.
The aim is not to regulate the cormorant population as an end in itself but to strike a balance between different but perfectly legitimate aims, in the interests of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks on the other.
K tomuto účelu jsou zapotřebí i aktuální, spolehlivé údaje o skutečných populacích kormoránů, neboť číselné údaje, která máme k dispozici, nejen silně kolísají, ale také se vztahují na různá hlediska (poddruhy, různá geografická ohraničení, hnízdící populace atd.).
To this end, up-to-date, reliable data on the actual cormorant populations are also needed, as the figures available so far not only seriously contradict one another, but are often based on differing criteria (sub-species, different geographical demarcations, breeding populations, etc.).
PE 409.717v02-00
PE 409.717v02-00
o situaci žen na Balkáně
on the situation of women in the Balkans
– s ohledem na články 6 a 49 Smlouvy o Evropské unii,
– having regard to Articles 6 and 49 of the Treaty on European Union,
– s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– s ohledem na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) přijatou Valným shromážděním OSN v roce 1979,
– having regard to the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) adopted by the UN General Assembly in 1979,
– s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti,
– having regard to the UN Security Council Resolution 1325 (2000) on women, peace, and security,