natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 Smlouvy o fungování Evropské unie a s článkem 106a Smlouvy o Euratomu odpovídajícím způsobem změnila;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, in accordance with Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 106a of the Euratom Treaty;
(2) Článek 30 Smlouvy uvádí, že se stanoví základní standardy ochrany zdraví obyvatelstva a pracovníků před nebezpečím ionizujícího záření.
(2) Article 30 of the Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(2) Článek 30 Smlouvy o Euratomu uvádí, že se stanoví základní standardy ochrany zdraví obyvatelstva a pracovníků před nebezpečím ionizujícího záření.
(2) Article 30 of the Euratom Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(3) Podle článku 37 Smlouvy musí členské státy Komisi poskytnout všeobecné údaje týkající se veškerých plánů na ukládání radioaktivního odpadu.
(3) Article 37 of the Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3) Podle článku 37 Smlouvy o Euratomu musí členské státy Komisi poskytnout všeobecné údaje týkající se veškerých plánů na ukládání radioaktivního odpadu.
(3) Article 37 of the Euratom Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3a) Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 1 upravuje zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci.
( 3a ) Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 1 provides for the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
1 Úř. věst.
1 OJ L 183, 29.6.1989, p.
(4) Směrnice Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996 , kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření 22 , se vztahuje na všechny činnosti, s nimiž je spojeno riziko vyplývající z ionizujícího záření vysílaného buď umělým zdrojem záření, anebo přírodním zdrojem záření v případech, kdy jsou nebo byly přírodní radionuklidy zpracovávány pro své radioaktivní, štěpné nebo množivé charakteristiky.
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation 22 applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
Zahrnuje také povolené uvolňování materiálů, které při takových činnostech vznikají.
It also covers the authorised releases of materials that originate from such practices.
Ustanovení uvedené směrnice byla doplněna upřesňujícími právními předpisy.
The provisions of that Directive have been supplemented by more specific legislation.
(4) Směrnice Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996 22 stanoví základní bezpečnostní standardy.
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 22 lays down the basic safety standards.
Tato směrnice se vztahuje na všechny činnosti, s nimiž je spojeno riziko vyplývající z ionizujícího záření vysílaného buď umělým zdrojem záření, anebo přírodním zdrojem záření v případech, kdy jsou nebo byly přírodní radionuklidy zpracovávány pro své radioaktivní, štěpné nebo množivé charakteristiky.
Th at D irective applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
(15a) Tři bývalé kandidátské země EU, Litva, Slovensko a Bulharsko, provozovaly staré jaderné elektrárny sovětské konstrukce, které nemohly být hospodárným způsobem zmodernizovány v souladu s bezpečnostními standardy EU¨, v důsledku čehož byly tyto jaderné elektrárny odstaveny a následně vyřazeny z provozu.
(15a) The three former EU candidate countries, Lithuania, Slovakia and Bulgaria, operated old Soviet - design ed nuclear power plants which could not be economically upgraded to meet EU safety standards ; consequently, th os e plants were shut down and subsequent ly decommission ed .
(18) V roce 2006 Mezinárodní agentura pro atomovou energii aktualizovala celý svůj soubor standardů a zveřejnila Základní bezpečnostní principy 37 , které byly spolufinancovány společenstvím Euratom, Agenturou pro jadernou energii OECD a dalšími mezinárodními organizacemi.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly sponsored by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
Jak uvedly spolufinancující organizace, uplatnění Základních bezpečnostních principů usnadní uplatňování mezinárodních bezpečnostních standardů a přispěje k lepší soudržnosti ujednání mezi různými státy .
As stated by the Joint Sponsoring Organisations, applying the Fundamental Safety Principles will facilitate the application of international safety standards and will make for greater consistency between the arrangements of different States.
Proto je žádoucí, aby všechny státy tyto principy dodržovaly a hájily.
It is therefore desirable that all States adhere to and advocate these principles.
Státy nebo financující organizace mohou přijmout zásady pro vlastní činnost podle svého uvážení.
States or sponsoring organisations may adopt the principles, at their own discretion, for application to their own activities.
(18) V roce 2006 Mezinárodní agentura pro atomovou energii aktualizovala celý svůj soubor standardů a zveřejnila Základní bezpečnostní principy 37 , které byly společně vytvořeny společenstvím Euratom, Agenturou pro jadernou energii OECD a dalšími mezinárodními organizacemi.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly developed by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
Jak uvedly spolufinancující organizace, uplatnění Základních bezpečnostních principů usnadní uplatňování mezinárodních bezpečnostních standardů a přispěje k většímu souladu mezi ujednáními v různých státech .
As stated by the Joint Sponsoring Organisations, applying the Fundamental Safety Principles will facilitate the application of international safety standards and will make for greater consistency between the arrangements of different States.
(19a) Aarhuská úmluva ze dne 25. června 1998 o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí zajišťuje práva veřejnosti, přičemž smluvním stranám a veřejným orgánům ukládá povinnosti ohledně přístupu k informacím, účasti veřejnosti a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, mezi něž patří i nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem.
(19a) The Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters grants rights to the public and imposes on the parties thereto, and on public authorities , obligations regarding access to information and public participation and access to justice in environmental matters, which include the management of spent fuel and radioactive waste.
(19b) Mezinárodní organizace práce přijala úmluvu 1 a doporučení 2 o ochraně před zářením při veškeré činnosti, při níž jsou zaměstnanci v průběhu své práce vystaveni ionizujícímu záření, a požaduje, aby byla na základě současných poznatků přijata vhodná opatření k zajištění účinné ochrany pracovníků.
( 19b ) The I nternational L abour O rganization has adopted a Convention 1 and a Recommendation 2 on Radiation Protection , applicable to all activities involving exposure of workers to ioni s ing radiation in the course of work , and requires appropriate steps to be taken to ensure the effective protection of workers in the light of current knowledge.
(22a) Evropský parlament také prohlásil, že ve všech členských státech by měla mít všechna jaderná zařízení dostatek finančních prostředků na úhradu nákladů na vyřazení těchto zařízení z provozu, včetně nákladů spojených s nakládáním s odpadem, s cílem zachovat zásadu „znečišťovatel platí“ a vyhnout se čerpání státní pomoci, a vyzval Komisi, aby navrhla přesná vymezení týkající se použití finančních prostředků vyčleněných na vyřazení zařízení z provozu v každém členském státě a aby přitom zohlednila vyřazování zařízení z povozu i nakládání s výsledným radioaktivním odpadem, jeho úpravu a konečné uložení 1 .
(22a) The European Parliament has also stated that , in all Member States , all nuclear undertakings should have sufficient financial resources available to cover all the costs of decommissioning, including waste management , in order to uphold the ‘ polluter pays ’ principle and to avoid any recourse to State aid, and has called on the Commission to draw up precise definitions concerning the use of financial resources earmarked for decommissioning in each Member State, taking into account decommissioning as well as the management, conditioning and final disposal of the resultant radioactive waste 1 .
1 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. listopadu 2005 o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu (Úř. věst.
1 European Parliament resolution of 16 November 2005 on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants (OJ C 280 E, 18.11.2006, p.
(23) V Unii i ve světě roste pochopení potřeby odpovědného využívání jaderné energie zahrnujícího zejména jadernou bezpečnost a jaderné zabezpečení.
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide of the need for a responsible use of nuclear energy, covering in particular nuclear safety and security.
V této souvislosti je třeba pro zajištění bezpečného, optimalizovaného a udržitelného využívání jaderné energie řešit otázku nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem.
In this context the issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure a safe, optimised and sustainable use of nuclear energy .
(23) V Unii i ve světě roste pochopení pro to, že je nutné zpřísnit pravidla jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení , zejména po nedávné vážné jaderné havárii v Japonsku .
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide , especially following the recent serious nuclear accident in Japan , of the need to strengthen the rules regarding nuclear safety and security.
V této souvislosti je třeba pro zajištění bezpečného, optimalizovaného a udržitelného uskladnění, příp. uložení řešit závažnou otázku nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem.
In this context the momentous issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure safe, optimised and sustainable storage and/or disposal .
(23a) V této souvislosti je třeba zdůraznit, že vyhořelé palivo je do značné míry obnovitelné.
( 23a ) It should be stressed in this connection that a large proportion of spent fuel material is recoverable.
Recyklace vyhořelého paliva je proto jedním z hledisek, které je třeba brát společně s uložením konečného odpadu v úvahu.
The recycling of spent fuel is therefore an aspect that needs to be taken into account, together with the disposal of final waste.
(24) I když je na členských státech, aby vymezily svoji skladbu zdrojů energie, radioaktivní odpad vzniká ve všech členských státech, ať již tyto státy vlastní nebo nevlastní jaderné reaktory.
(24) While it is up to the Member States to define their energy mix, all Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear reactors.
Radioaktivní odpad se tvoří hlavně při činnostech v rámci jaderného palivového cyklu, např. z provozu jaderných elektráren a přepracování vyhořelého paliva, ale také při dalších činnostech, jako je používání radioaktivních izotopů ve zdravotnictví, výzkumu a průmyslu.
Radioactive waste arises mainly from activities of the nuclear fuel cycle , such as the operation of nuclear power plants and the reprocessing of spent fuel , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(24) Radioaktivní odpad vzniká ve všech členských státech , ať již tyto státy vlastní nebo nevlastní jaderné reaktory pro výrobu elektřiny .
(24) All Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear power reactors.
Radioaktivní odpad se tvoří hlavně při činnostech souvisejících s výrobou elektřiny, mimo jiné při provozu jaderných elektráren a jejich vyřazování z provozu , ale také při dalších činnostech, jako je používání radioaktivních izotopů ve zdravotnictví, výzkumu a průmyslu.
Radioactive waste arises mainly from activities related to power generation, inter alia from the operation of nuclear power plants and their decommissioning , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(25) Při provozu jaderných reaktorů také vzniká vyhořelé palivo.
(25) The operation of nuclear reactors also generates spent fuel.
Každý členský stát může definovat svou politiku palivového cyklu, zda bude vyhořelé palivo považovat za cenný zdroj, který lze přepracovat, nebo se ho rozhodne uložit jako odpad.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed, or deciding to dispose of it as waste.
Bez ohledu na to, která varianta se zvolí, je nutné zvážit ukládání vysoce aktivního odpadu odděleného při přepracování nebo pocházejícího z vyhořelého paliva považovaného za odpad.
Whatever option is chosen, the disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
Každý členský stát může definovat svou politiku palivového cyklu, zda bude vyhořelé palivo považovat za cenný zdroj, který lze přepracovat a recyklovat , nebo se ho rozhodne uložit jako odpad.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed and recycled , or deciding to dispose of it as waste.
(27) Radioaktivní odpad včetně vyhořelého paliva považovaného za odpad vyžaduje dlouhodobé zadržení a izolaci od osob a životního prostředí.
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
S ohledem na jejich specifickou povahu (obsah radionuklidů) jsou nezbytná opatření na ochranu lidského zdraví a životního prostředí před nebezpečím vyplývajícím z ionizujícího záření, mimo jiné jejich uložení v konečné fázi nakládání s nimi v odpovídajících úložištích.
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management.
Skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého uložení , je dočasným řešením, nikoli alternativou k jeho uložení.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution but not an alternative to disposal.
(27) Radioaktivní odpad včetně vyhořelého paliva považovaného za odpad vyžaduje vhodnou úpravu , dlouhodobé zadržení a izolaci od osob a životního prostředí.
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires appropriate conditioning, containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
Skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého skladování , je dočasným řešením, nikoli alternativou k jeho uložení.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution but not an alternative to disposal.
Základním předpokladem bezpečného dlouhodobého zadržení a izolace radioaktivního odpadu od biosféry je jeho úprava na stabilní formy odpadu a použití vhodného obalu.
Conditioning into stable waste forms and appropriate packaging is a fundamental prerequisite to safe containment and isolation from the biosphere.
(28) Tato opatření by měla být podpořena vnitrostátními klasifikačními systémy pro radioaktivní odpad, které by plně zohledňovaly specifické typy a vlastnosti radioaktivního odpadu.
(28) A national radioactive waste classification scheme should support these arrangements taking fully into account the specific types and properties of radioactive waste.
Přesná kritéria, podle nichž by se odpad zařazoval do určité třídy, budou záviset na specifické situaci dotyčného státu v souvislosti s povahou odpadu a s dostupnými či zvažovanými možnostmi jeho uložení.
The precise criteria according to which waste is assigned to a particular waste class will depend on the specific situation in the State in relation to the nature of the waste and the disposal options available or under consideration.
Pro usnadnění komunikace a výměny informací mezi členskými státy a pro zajištění transparentnosti by ve vnitrostátním programu měl být klasifikační systém podrobně popsán.
To facilitate communication and exchanges of information between Member States , and to provide for transparency, a classification scheme should be described in detail in the national programme.
Klasifikace radioaktivního odpadu je spojena s bezpečnostními aspekty nakládání s tímto odpadem.
Classification of radioactive waste is related to safety aspects of their management.
V této souvislosti představuje propojení mezi vlastnostmi odpadu a bezpečnostními cíli, které stanovil dozorčí orgán nebo provozovatel zařízení pro nakládání s odpadem.
In this context it provides a link between the waste characteristics and safety objectives that have been set up by a regulatory body or the operator of a waste management facility.
Tento klasifikační systém slouží k navrhování strategií nakládání s odpadem a k vytváření vnitrostátních programů, a tudíž by měl být jako takový podrobně popsán a zveřejněn v programech.
Such a classification system serves in devising waste management strategies and establishing national programmes and as such should be detailed and published in the programmes.
(29) Typickým řešením pro ukládání nízce a středně radioaktivního krátkodobého odpadu jsou podpovrchová úložiště .
(29) The typical disposal concept for short lived low and intermediate level waste is near surface disposal.
Po 30 letech výzkumu je mezi techniky široce uznávaným názorem, že nejbezpečnější a nejudržitelnější alternativou v konečné fázi nakládání s vysoce radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem považovaným za odpad je hloubkové geologické ukládání .
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste .
Tento způsob ukládání odpadu je třeba rozvíjet .
Thus moving towards implementation of disposal should be pursued.
(29) Řešení pro ukládání nízce a středně radioaktivního krátkodobého odpadu jsou různá , od podpovrchových úložišť (v budovách, uložení těsně pod povrchem země nebo několik desítek metrů pod povrchem) až po nejmodernější způsoby uložení v geologických úložištích 70 až 100 m pod povrchem .
(29) Disposal concepts for short lived low and intermediate level waste vary from near surface disposal (in buildings, shallow burial or burial down to a few tens of metres below the surface) to state-of-the-art disposal in geologic repositories 70 to 100 m etres underground .
Téměř všechen nízce a středně radioaktivní dlouhodobý odpad je ukládán.
Nearly all the long-lived short and intermediate radioactive waste is stored.
Po 30 letech výzkumu byla vědecky prokázána proveditelnost hloubkového geologického ukládání, čímž se potvrdilo, že tento způsob představuje bezpečnou a hospodárnou alternativu v konečné fázi nakládání s vysoce radioaktivním odpadem .
Following 30 years of research, the feasibility of deep geological disposal has been demonstrated at scientific level, and this could represent a safe and economic option as the end point of the management of high level radioactive waste.
Činnost realizovaná v rámci Technologické platformy pro ukládání radioaktivního odpadu do geologických úložišť by mohla v tomto směru umožnit přístup k odborným znalostem a technologii.
The activities conducted under the ‘ Implementing Geological Disposal of Radioactive Waste Technology Platform ’ (IGD-TP) could facilitate access to expertise and technology in this respect.
Zkoumají se i další možnosti jako umělá skladovací zařízení na povrchu či v jeho blízkosti, ukládání na suché skalní podloží nebo ukládání v hloubkových vrtech (3 000 – 5 000 metrů hlubokých), včetně reverzibility tohoto postupu a opětovného vyzvednutí jaderného odpadu.
Various other options are also under investigation , such as engineered storage facilities on or near-surface, dry-rock disposition or disposal in deep bore-holes (3000 to 5000 metr es deep), including possible reversibility and retrievability.
Je třeba provést další průzkum všech těchto možností .
Thus , further research into all the options should be pursued.
(29a) Vzhledem k výzkumu v oblasti ukládání radioaktivního odpadu prostřednictvím transmutace, příp. dalších prostředků omezujících jeho radioaktivitu a poločas rozpadu by mělo být rovněž zváženo uskladnění radioaktivního odpadu v hlubinných geologických úložištích s možností jeho opětovného vyzvednutí.
(29a) In view of the research into the disposal of radioactive waste by transmutation or other means of reducing its radioactivity and half-life, longer-term reversible storage of radioactive waste in deep geological formations should also be considered .
(30) I když je každý členský stát odpovědný za svou vlastní politiku upravující nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, tato politika musí respektovat příslušné Základní bezpečnostní principy stanovené Mezinárodní agenturou pro atomovou energii.
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA.
Etickým závazkem každého členského státu je zabránit nepřiměřenému zatížení budoucích generací spojenému se současným vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a rovněž s odpady, které vzniknou po vyřazení stávajících jaderných zařízení z provozu.
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
(30) I když je každý členský stát odpovědný za svou vlastní politiku upravující nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, tato politika musí nejen respektovat příslušné Základní bezpečnostní principy stanovené Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, ale měla by rovněž stanovovat nejvyšší bezpečnostní normy odrážející nejmodernější postupy, pokud jde o regulační a operační úroveň a nejlepší dostupné technologie.
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should not only respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA but should also impose the highest safety standards reflect ing state - of - the - art practices at regulatory and operational level and Best Available Technology (BAT) .