natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Baltské moře je už několik let „vnitrozemním mořem“ Evropské unie, a jako takové vyžaduje společná opatření na úrovni Společenství, která problémy, jež jsou společnými problémy EU, vyřeší a podpoří udržitelný rozvoj pobaltských regionů.
Already for some years, the Baltic Sea has become the "inland sea" of European Union, thus requiring a common action on Community level to tackle these common European challenges and to support Baltic Sea regions sustainable development.
I když v oblasti Baltského moře probíhají mnohé výzkumné činnosti, zůstávají z velké části nekoordinované, roztříštěné a příliš závislé na omezených výzkumných možnostech dostupných na vnitrostátní, regionální či místní úrovni.
While many research activities are taking place in the Baltic Sea Region, for a large part these activities remain uncoordinated, fragmented and too dependent on the limited research possibilities available at national, regional or local level.
Je tedy zcela zjevné, že pro tuto oblast je třeba sjednat jednotný akční plán.
Thus, there is a definite need of a jointly agreed regional action plan.
Ačkoli je Baltské moře jednou z vědecky nejprobádávanějších mořských oblastí světa a vědecká obec pro environmentální výzkum v oblasti Baltského moře má přístup k celé řadě programů z rámcového programu EU pro výzkum a technologický rozvoj, je zřejmé, že v současné době neprobíhá dostatek přeshraničních výzkumných projektů, konzultací, plánovacích, koordinačních ani koordinovaných akcí a chybí společně zaváděný plán, který by byl konkrétně uzpůsobený pro řešení environmentálních problémů vyskytujících se v samotné oblasti Baltského moře.
Although the Baltic Sea is one of the most scientifically investigated sea areas in the world and the Baltic Sea environmental research community has access to a number of programmes under the EU RTD Framework Programme, there is clearly a lack of trans-boundary research consultation, planning, coordination and concerted action and currently no jointly implemented scheme exists, that would be specifically tailored to address the environmental challenges of the Baltic Sea region itself.
V zájmu zajištění trvalé koordinace a spolupráce mezi vědeckými obcemi pobaltských členských států zahájilo na základě článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie (dříve článku 169 Smlouvy o ES) osm pobaltských členských států EU (Dánsko, Estonsko, Finsko, Německo, Lotyšsko, Litva, Polsko a Švédsko, dále jenom „zúčastněné státy“) společný program výzkumu v oblasti Baltského moře (BONUS) za účasti Společenství.
In order to achieve a durable coordination and cooperation among the Baltic Sea Member States´ scientific communities, 8 EU Baltic Sea Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Sweden, from now on the "Participating States") have initiated a Joint Baltic Sea Research Programme (BONUS), with participation of the Community, based on Article 185 of the Treaty on the Functioning of the European Union (former Article 169 of the EC Treaty).
BONUS spojí vnitrostátní výzkumné programy a činnosti zúčastněných států do jednoho společného výzkumného programu a podpoří zejména plnění výzkumných a environmentálních cílů strategie pro oblast Baltského moře, mořské a námořní strategie a rámcové směrnice o vodě.
BONUS will integrate the national research programmes and activities of the Participating States into a single joint research programme, in particular supporting the research and environmental objectives of the Baltic Sea Strategy, the Marine and Maritime Strategy and the Water Framework Directive.
Jedním z hlavních cílů této iniciativy je přispět ke zřízení a budování evropského výzkumného prostoru (ERA) v oblasti Baltského moře.
One of the main purposes of this initiative is to help the establishment and structuring of ERA in the Baltic Sea Region.
BONUS naváže na předchozí programy BONUS ERA-NET (2004–2006) a ERA-NET PLUS (2007–2011) s větším důrazem na integraci a odstraňování překážek mezi výzkumnými systémy zúčastněných států financovaných z vnitrostátních zdrojů.
BONUS will follow-up previous programs BONUS ERA-NET (2004-2006) and ERA-NET PLUS (2007-2011), increasing the level of integration and removing barriers between nationally funded research systems of Participating States.
Očekává se, že BONUS výrazně přispěje k realizaci výše zmíněných strategií a politik pro oblast Baltského moře.
BONUS is expected to make a significant contribution to the implementation of the above-mentioned Baltic Sea strategies and policies.
Cíle programu BONUS jsou v souladu s hlavním cílem specifického programu „Spolupráce“, který je součástí sedmého rámcového programu a který se týká podpory udržitelného rozvoje, jakož i s konkrétními cíli výzkumu v oblasti životního prostředí, mimo jiné pokud jde o prevenci environmentálních rizik, řízení mořských ekosystémů, ochranu a udržitelné řízení přírodních a člověkem vytvořených zdrojů a biologickou rozmanitost.
The objectives of BONUS are coherent with the overarching aim of Seventh Framework Programme (FP7) Specific Programme "Cooperation" - namely to contribute to sustainable development - as well as with specific aims of environmental research, inter alia prevention of environmental risks, management of marine environments, conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity.
Zúčastněné státy se dohodly, že specializovanou prováděcí strukturou programu BONUS bude Evropské hospodářské zájmové sdružení, konkrétně síť pobaltských organizací pro financování vědy (BONUS EHZS) zřízená ve finských Helsinkách.
The Participating States have agreed that the dedicated implementation structure of BONUS will be a European Economic Interest Grouping, namely Baltic Organisations Network for Funding Science (BONUS EEIG), established in Helsinki, Finland.
Zpravodajka vítá návrh Komise přispět na dobu trvání celého programu BONUS (7 let) finanční částkou ve výši 50 milionů EUR.
The rapporteur welcomes the Commission proposal to make a financial contribution of up to € 50 million for the duration of whole BONUS Programme (7 years).
Zdůrazňuje, že provádění programu BONUS by mělo být co možná nejjednodušší, nejrychlejší a nejúčinnější, bez zbytečných obstrukcí a administrativní zátěže.
The rapporteur underlines, that the implementation of BONUS should be as simple, quick and efficient as possible, avoiding unnecessary burdens and red tape.
Vyzdvihuje rovněž význam zapojení vědců z Ruské federace.
The rapporteur stresses the importance of involvement of researchers from the Russian Federation.
Území Ruské federace zabírá rozsáhlou část Pobaltí, což má na ekosystém Baltského moře značný přímý dopad.
A large part of the Baltic Sea basin lies within boundaries of Russian Federation, thus having a significant direct influence on the ecosystem of the sea.
Návrh Komise týkající se účasti Společenství na programu BONUS je také v souladu s přáním Parlamentu zlepšit v rozsahu sedmého rámcového programu koordinaci výzkumných činností mezi jednotlivými členskými státy i na úrovni Společenství a zamezit fragmentaci a překrývání kompetencí.
The Commission proposal for the participation by the Community in BONUS is also in accordance with the wish of Parliament to improve the coordination of research activities between Member States and on Community level within the scope of FP7 and to avoid fragmentation and overlapping competencies.
Program BONUS si zaslouží zvláštní pozornost jakožto projekt zaměřený na budoucnost, který může být cenný vzorem pro další formy regionální spolupráce na základě společných evropských hodnot, např. v Podunají, v oblasti Středozemního moře, Severního moře atd.
BONUS deserves special attention, as it can be a valuable forward-looking model for other forms of future regional research cooperation with common European value, such as those in the regions of the Danube, the Mediterranean Sea, the North Sea etc.
Zpravodajka s Komisí plně souhlasí v tom, že program BONUS a jeho administrativní struktura by měly být v naprostém souladu se zásadami sedmého rámcového programu.
The rapporteur fully agrees with the Commission, that the BONUS program and its administrative architecture should be fully in line with principles of the Seventh Framework Program.
Mimo jiné také podotýká, že sedmý rámcový program podporuje takové režimy financování, které nabízejí větší flexibilitu a svobodu, díky čemuž se mohou rozvíjet různé jiné činnosti, a že účastníkům by měla být přiznána vyšší míra autonomie v řízení
The rapporteur also notes, that, inter alia , the Seventh Framework Program encourages funding schemes with more flexibility and freedom, to support the different actions, and that stronger management autonomy should be granted to participants
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst.
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p.
Tamtéž , příloha III. .
Ibid. , Annex III .
Je tedy zřejmé, že pro současné problémy je třeba najít v souvislosti se sedmým rámcovým programem specifické řešení, přičemž možností, jak řídit společné výzkumné projekty, je několik.
Accordingly, a tailored solution to the present problems within the framework of FP7 is needed and several ways to manage collaborative research projects are possible.
Zpravodajka zastává názor, že flexibilní a specifický přístup vyžadují dva prvky programu BONUS – dvoufázový systém a využívání společného fondu.
In the view of the rapporteur, two aspects of the structure of BONUS - namely the two phase system and use of common pot - need a flexible and specifically designed approach
Strategická/prováděcí fáze
Strategic / implementation phase
Podle návrhu Komise by se měl program BONUS uskutečňovat ve dvou různých fázích („dvoufázový systém“): počáteční strategická fáze trvající dva roky, během níž se vytvoří příslušné platformy konzultací pro aktivní zapojení zúčastněných subjektů, připraví se strategický plán výzkumu a dále se rozpracují přesné podmínky provádění; po strategické fázi bude následovat prováděcí fáze v délce nejméně 5 let, během níž budou zveřejněny minimálně tři společné výzvy týkající se financování strategicky zaměřených projektů BONUS, které se budou zabývat konkrétním plněním cílů této iniciativy.
According to the Commission proposal, BONUS should be implemented in two distinct phases ("two phase structure"): an initial strategic phase, lasting two years, during which appropriate consultation platforms for active stakeholder involvement will be set-up, a Strategic Research Agenda prepared, and precise Implementation Modalities will be further broadened; followed by an implementation phase of a minimum of five years, during which a minimum of three joint calls will be launched in view of funding strategically targeted BONUS Projects specifically addressing the objectives of the initiative.
Zpravodajka zdůrazňuje, že význam strategické fáze by se neměl v žádném případě podceňovat, neboť jejím smyslem je napomoci vytvoření nejvhodnější struktury, která bude co možná nejlépe vyhovovat potřebám daného projektu, a získat cenné informace pro účely fáze prováděcí.
The rapporteur stresses, that the importance of the strategic phase should in any case not be underestimated, because it helps to create the most suitable and tailored architecture of the project and delivers valuable input to the implementation phase.
Dodržování dvoufázové struktury však nesmí způsobit mezi první a druhou etapou programu náhlé přerušení, které by mělo negativní dopad na samotný výzkum.
However, it is vital that the implementation of the two phase structure should not create an abrupt interruption of the programme between the first and second stage since this would have negative impact on substantial research.
Využití dvoufázové struktury je novinkou, která se v programech upravovaných článkem 169 (nově článkem 185) dosud nikdy neobjevila.
The use of the two phase structure is a novelty, because it has never been used in Article 169 (new Article 185) programs.
Zpravodajka sdílí názor Komise a zúčastněných států a tento nový, specificky zaměřený přístup schvaluje.
The rapporteur accepts in line with the Commission and the Participating States this new tailored approach.
Tato skutečnost má zásadní význam, jelikož strategická fáze v délce dvou let nemusí současnému programu přesně odpovídat.
This is a vital point, since the two years duration of the strategic phase might not be exactly compatible with the current programme.
Tato situace se může negativně projevit na práci a potenciálu výzkumných skupin (v současnosti existuje 16 skupin zahrnujících více než 400 výzkumných pracovníků).
This may have a very negative impact to the functioning and potential of the research groups (currently 16 groups with more than 400 researchers).
Zpravodajka proto navrhuje plynulý přechod ze strategické na prováděcí fázi doprovázený posouzením kvality strategické fáze a případnými návrhy na zlepšení.
As a result, the rapporteur proposes a streamlined transfer from strategic to implementation phase, with assessment of the quality of strategic phase and possible suggestions for improvements.
Dále navrhuje strategickou fázi zkrátit, a umožnit tak, aby se prováděcí fáze zahájila na začátku roku 2012 a aby se snížilo riziko úbytku vědeckých kapacit, který by zpožděné zahájení mohlo způsobit.
Secondly, the rapporteur suggest a shorter timeframe for the strategic phase, in order to allow the start of implementation phase from the beginning of 2012 and to reduce the risk of shrinkage of scientific capacity due to its late initiation.
Skutečný/virtuální společný fond
Real / virtual common pot
Komise navrhuje, aby všechny zúčastněné státy měly povinnost přispívat do skutečného společného fondu, z něhož budou výzkumné činnosti financovány.
In the Commission's proposal all participating states are obliged to contribute to a real common pot, out of which the research activities will be funded.
Komise se domnívá, že využívání skutečného společného fondu je jediným možným způsobem, jak společné projekty provádět a zajistit opravdovou finanční integraci s „evropským přínosem“.
In the Commission's view, the use of a real common pot is the one and only way to operate collaborative projects and to ensure true financial integration with European ´added value´.
Z hlediska Společenství je společný fond skutečně výhodnějším řešením, ovšem v některých zúčastněných státech mohou existovat určité právní či ústavní překážky, které by převodu prostředků na výzkum do zahraničí mohly bránit.
While a common pot, from a Community point of view, is indeed preferable, there might be certain legal and constitutional problems in some Participating States to transfer research funds abroad.
Podle zpravodajky lze tuto situaci řešit tím, že se finanční příspěvek Společenství a hotovostní příspěvek zúčastněných států do programu BONUS umístí do jednoho fondu, který bude centrálně spravovat BONUS EHZS.
As a possible solution, the rapporteur suggests that the Community financial contribution and the cash contribution of the Participating States to BONUS shall, as a general rule, be pooled and administered centrally by the BONUS EEIG.
Pokud však na základě právních či ústavní požadavků nebude moci zúčastněný stát svůj hotovostní příspěvek do společného fondu převést, bude možné použít tento příspěvek pouze na účely domácího výzkumu.
However, if because of legal or constitutional requirements a Participating State cannot transfer its cash contribution to the common pot, a cash contribution from this Participating State only to domestic research should be a possible solution.
Dosavadní zkušenosti, i nezávislá šetření provedená v rámci společného programu výzkumu v oblasti Baltského moře (v současnosti financovaného z 32 % z prostředků EU) ukazují, že se lze oprávněně domnívat, že paralelní využívání skutečného a virtuálního fondu by nemělo ohrozit hlavní zásadu programu, kterou je zajištění nejvyšší vědecké úrovně.
The existing experience, as well as independent observations of Joint Baltic Sea Research programs (currently with 32% EU contribution) give good reason to believe that simultaneous use of real and virtual common pot would not endanger the overarching principle of scientific excellence.
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o účasti Společenství ve společném programu výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS-169) prováděném několika členskými státy
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on participation by the Community in a Joint Baltic Sea Research and Development Programme (BONUS-169) undertaken by several Member States
Navrhovatelka: Anna Rosbach
Rapporteur: Anna Rosbach
Program BONUS-169 má za cíl posílit kapacity členských států EU, Evropské unie a zúčastněných zemí, pokud jde o mořský výzkum v oblasti Baltského moře.
The Bonus 169 Programme aims at enhancing the marine research capacity of EU Member States, the European Union and participating countries with regards to the Baltic Sea
Je třeba, abychom se lépe seznámili s důvody, proč je Baltské moře tak znečištěné.
It is important that we improve our understanding of why the Baltic Sea is so polluted.
Spojit síly může být samozřejmě v případě nových studií výhodné, ovšem navrhovatelka by také ráda upozornila na to, že již existuje velké množství poznatků pramenících z výsledků výzkumu prováděného po dlouhá léta jednotlivými členskými státy.
It can of course be an advantage to join forces when it comes to new studies, but the rapporteur would also like to draw the attention to the large body of knowledge which already exists as a result of research having been carried out by the individual Member States over the years.
Program by se měl mimo jiné zaměřovat na shromažďování výsledků tohoto výzkumu, aby se předešlo zbytečnému zdvojování a překrývání probíhajících výzkumných projektů, a na lokalizaci nových oblastí vhodných pro společný výzkum v rámci programu BONUS.
This programme should i. a. aim at bringing together the results of this research to avoid unnecessary duplication or overlapping of already existing research, as well as locating new areas suitable for common research within the framework of the BONUS-programme.
Má-li se objem poznatků o této záležitosti rozšířit, bylo by rozumné zapojit do programu nějakým způsobem i Rusko, které patří mezi největší znečišťovatele Baltského moře.
In order to broaden this knowledge base, the involvement of Russia under one form or another would be prudent as they are a major contributor to the pollution of the Baltic Sea.
Tvůrci politik by uvítali přístup k vědecky podloženým odhadům současných i potenciálních hospodářských, ekologických a sociálních ztrát, které s sebou poškození ekosystému a ztráta biologické rozmanitosti v Baltském moři nesou.
It would be relevant for policy makers to have access to scientifically based estimates of both the current and the potential economical, ecological and social losses incurred due to the damages of the ecosystem and the loss of biodiversity in the Baltic Sea.
Jednou ze skupin, ale nikoli jedinou, které se tato problematika týká v první řadě, jsou profesionální rybáři.
Professional fishermen are one of the first groups directly concerned by this, but far from the only one.
Dopady změn v Baltském moři je třeba vnímat v širokém rozsahu.
It is important to keep a broad scope with regards to the consequences of changes in the Baltic Sea
Otevřený přístup je třeba si zachovat i při zapojování těch odvětví, která nejsou v textu vysloveně zmíněna.
When it comes to involving different sectors, apart from those which are explicitly mentioned in the text it is important to have a broad scope.
Mezi další související odvětví patří mimo jiné námořní doprava, zemědělství, průmysl a správa přístavů.
Other relevant sectors include, without being limited to, the maritime transport sector, agriculture, industry, and port authorities.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat problému balastové vody z lodí, která obsahuje invazní druhy, jež mohou ohrozit přirozenou ekologickou rovnováhu Baltského moře.
Special consideration has to be given to the aspect of ballast water from ships containing invasive species which can threaten the natural ecological balance of the Baltic Sea.
Pokud jde o lodě, další záležitostí, které je třeba věnovat velkou pozornost, je prevence ropných skvrn.
When it comes to ships the prevention of oil spills are also an area that needs a high level of focus.
V souvislosti s projekty, jako je plynovod North Stream v Baltském moři, se rovněž objevují otázky ohledně případného krátkodobého a dlouhodobého dopadu výstavby těchto plynovodů na Baltské moře jako celek nebo na jeho části.
Projects like the North Stream-pipe line in the Baltic Sea also raise questions about the potential short- and long term impact of the building of pipelines in all, or parts, of the Baltic Sea.
Zdůrazňuje se tím význam posouzení dopadu, které je třeba na základě zadání zúčastněných stran nejen řádně provést, ale také doplnit o výsledky nezávislého výzkumu.
It underlines the importance of ensuring that impact studies are not only done and commissioned by the interested parties, but are also supplemented by independent research.
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Společenství ve společném programu výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře ( BONUS-169 ) prováděném několika členskými státy
DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on participation by the Community in a Joint Baltic Sea Research and Development programme ( BONUS-169 ) undertaken by several Member States
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Společenství ve společném programu výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře ( BONUS ) prováděném několika členskými státy
DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on participation by the Community in a Joint Baltic Sea Research and Development programme ( BONUS ) undertaken by several Member States
(Tato změna platí pro celý text.)
(The modification will apply throughout the text.)
(5) Věda může přispět ke splnění těchto úkolů a k nalezení řešení environmentálních problému Baltského moře.
(5) Science can contribute to addressing these challenges and finding solutions to the environmental problems in the Baltic Sea.
Závažnost současné situace si však vyžaduje kvalitativní a kvantitativní zvýšení současného výzkumu v pobaltské oblasti rozvojem a zavedením plně integrovaného přístupu, čímž lze zjednodušit a zaměřit příslušné výzkumné programy všech sousedících států s cílem koordinovaně, účinně a efektivně řešit složité a naléhavé problémy.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
(5) Věda musí přispívat ke splnění těchto úkolů a k nalezení řešení palčivých environmentálních problémů Baltského moře.
(5) Science must contribute to addressing these challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
(9a) Iniciativy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS fungovaly vcelku dobře, a z hlediska řešení naléhavých úkolů v oblasti životního prostředí je proto důležité zajistit kontinuitu výzkumné činnosti.
(9 a) By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.