natgillin/translations-raw huggingface dataset:
52. uznává, že k dosažení tohoto cíle jsou zapotřebí konkrétní opatření, k nimž patří i náležité zapojení lodivodů nebo prokazatelně zkušených námořníků v nejproblematičtějších průlivech a přístavech a zavedení spolehlivých systémů financování výzkumu a vývoje udržitelného provozu lodí;
Recognises the need for specific measures in support of this objective, including the appropriate use of nautical pilots or demonstrably experienced seafarers for the most challenging straits and ports and the establishment of reliable financing schemes for research and development on the sustainable operation of ships;
54. zdůrazňuje jedinečnou příležitost k provozování udržitelného cestovního ruchu, který nabízejí hanzovní města v pobaltském regionu; dále podporuje propagaci přeshraniční cyklistické turistiky, která je všestranně výhodná pro životní prostředí i pro malé a střední podniky;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
56. domnívá se, že zlepšení dopravních spojení a eliminace problémových míst jsou neméně důležité, a konstatuje, že tato strategie by mohla vyřešit problémy, ke kterým dochází při přechodu východních hranic EU s Ruskou federací a které způsobují dlouhé fronty kamionů a ohrožují životní prostředí, společenskou harmonii, bezpečnost silničního provozu a bezpečnost řidičů, aby se v celém pobaltském regionu zajistil hladký pohyb zboží.
Regards improvements in transport links and the elimination of bottlenecks to be of no less importance, and notes that border-crossing difficulties at checkpoints on the EU’s eastern border with the Russian Federation, which cause long queues of lorries and pose threats to the environment, social harmony, traffic safety and drivers’ safety, could be solved via this strategy in order to ensure the smooth flow of goods through the Baltic Sea Region;
V době globalizace, zrychlených klimatických i demografických změn a zesílené hospodářské konkurence je čím dál častěji zřejmé, že vyskytující se problémy nemají administrativní či politické hranice.
The problems arising in this age of globalisation, rapid climatic and demographic change and increased economic competition often transcend administrative or political borders.
Z tohoto důvodu je nutné vypracovat specifickou odezvu a přizpůsobit jim stávající politické a finanční nástroje.
Thus we are faced with the need to develop specific responses to such challenges and the way existing political and financial instruments are applied to them.
Právě v této souvislosti se zrodila koncepce makroregionů, tedy funkčních oblastí soustředěných kolem společných cílů či rozvojových problémů a se společnými geografickými vlastnostmi a podmíněnostmi.
This is the context which gave rise to the concept of the macro-region, a functional space concentrated on common development goals or problems and possessing certain common features and geographical determinants.
Strategie pro region Baltského moře je první a dosud jedinou zkouškou vytvoření ucelené společné strategie rozvoje pro tento typ makroregionu.
The Strategy for the Baltic Sea Region is the first, and so far the only, attempt to create a complex common development strategy for a macro-region of this type.
Ve sdělení Evropské komise
According to the Communication from the European Commission
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře (KOM(2009) 248 v konečném znění, 10.6.2009) se uvádí: „Region Baltského moře je z hospodářského, environmentálního i kulturního hlediska velmi heterogenní, přestože jeho země mají řadu společných zdrojů a jsou na sobě významným způsobem závislé“.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (COM(2009)248 final, 10 June 2009). , ‘the Baltic Sea Region is a highly heterogeneous area in economic, environmental and cultural terms, yet the countries concerned share many common resources and demonstrate considerable interdependence.’
Ony závislosti, stejně jako nutnost poměřit se s podobnými výzvami, opodstatňují požadavek společných akcí v rámci strategie pro region Baltského moře.
That interdependence, along with the need to confront similar challenges, is the justification for joint action within the framework of the Strategy for the Baltic Sea Region.
Strategie byla potvrzena po rozsáhlých konzultacích se zúčastněnými orgány v členských zemích, k nimž patří nejen orgány veřejných institucí, ale také akademické a obchodní prostředí či nevládní organizace.
The Strategy was adopted after wide consultation with interested parties in the Member States, including not only public authorities but also academic and business circles and NGOs.
Konzultaci a zapojení partnerů od samého začátku do práce na strategii je třeba považovat za úspěch.
The consultation process and the involvement of partners from the very beginning of work on the strategy must be considered a success in itself.
Výsledkem této práce je předložení návrhu nového způsobu spolupráce v Evropské unii.
The work gave rise to a proposal for a new form of cooperation within the European Union.
Strategie se opírá o čtyři pilíře, jejichž cílem je co nejefektivnější využití programů Společenství a vnitrostátních politik a jsou jimi:
The four pillars of the Strategy, aimed at making better use of Community programmes and national policies, are as follows:
- ochrana prostředí,
- protection of the environment,
- posílení prosperity v regionu,
- enhancing the region’s prosperity,
- zvýšení dostupnosti a atraktivity regionu a
- increasing accessibility and attractiveness, and
- zajištění bezpečnosti a ochrany v regionu.
- ensuring safety and security in the region.
Dále byla strategie rozdělena na 15 prioritních oblastí a také bylo specifikováno více než 70 vlajkových projektů.
The Strategy is further divided into 15 priority areas and over 70 flagship projects.
Výchozím bodem strategie byly již rozvinuté regionální projekty a iniciativy, jak unijní, tak i v kontextu těsné spolupráce mezi členskými státy v regionu Baltského moře, tvořící nové rámce spolupráce a opírající se o zásady integrovaného přístupu k realizované politice.
It takes as its starting point the projects and initiatives already existing in the region, whether developed by the EU or implemented in direct cooperation between Member States in the Baltic Sea region, and places them in a new cooperative framework based on an integrated policy.
Boj s výzvami, jako jsou např. změny klimatu, bude úspěšný tehdy, pokud přihlédneme ke zbývajícím politikám (např. rybolov, společná zemědělská politika), které na ně mají přímý vliv.
Efforts to deal with challenges such as climate change can be effective only if we take into account other policies that directly affect them (e.g. fisheries policy and the common agricultural policy).
Strategie také počítá s posílením spolupráce se sousedními státy, které sice nepatří do Unie, ale jejichž území jsou součástí funkčních oblastí vytyčených daným makroregionem nebo na ně bezprostředně působí.
The Strategy is also predicated on strengthened cooperation with neighbouring countries not belonging to the Union whose territories are part of functional spaces defined by the given macro-region or affect those spaces indirectly.
Pokud chceme dbát o čistotu baltských vod, nesmíme zapomínat na skutečnost, že se řeky některých států do Baltského moře vlévají, i když samotný stát nemá k Baltu přímý přístup.
For example, in striving to ensure the cleanliness of the waters of the Baltic Sea, we cannot ignore the fact that the rivers of certain states flow into it even though the states in question have no direct access to the Sea.
Hlavní výzvou realizace strategie pro region Baltského moře je vytvoření dobré spolupráce, efektivní koordinace a systému řízení.
The main challenge in implementing the Strategy for the BSR is to create sound structures for cooperation and coordination and an efficient management system.
Za samotnou realizaci by měly odpovídat členské státy a je rovněž zjevné, že vytváření nových organizačně-administrativních struktur nepřispěje k efektivnějšímu zavádění strategie.
Responsibility for the actual implementation of the Strategy is to lie with the Member States, in which respect the creation of new organisational or administrative structures does not seem necessary or likely to contribute to efficient implementation.
Tento přístup samozřejmě vyžaduje další organizační úsilí a celkovou spolupráci mezi institucemi, organizacemi a partnery v rámci jednotlivých politik na úrovni unijní, národní, regionální a místní, ve shodě se zásadou víceúrovňové správy, doporučenou Výborem regionů
Such an approach clearly requires an additional organisational effort and wide-ranging cooperation between institutions, organisations and partners in the framework of individual policies at EU, national, regional and local level, in accordance with the principle of multilevel governance recommended by the Committee of the Regions
Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů „ Bílá kniha Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných “, CdR 89/2009 fin. .
Own-initiative opinion of the Committee of the Regions: White Paper on Multilevel Governance, CdR 89/2009 final. .
Podle této zásady právě regionální orgány, nevládní organizace a spolky, které nejlépe znají svoji situaci i své možnosti, budou realizovat projekty strategie a právě na jejich činnosti bude úspěch strategie záviset.
In line with this principle, implementation of projects in the framework of the Strategy will be the task of regional authorities, NGOs and citizens’ associations, which best know their own situation and possibilities, and it is on their efforts that the success of the Strategy will depend.
Dále, aby idea integrovaného přístupu nebyla jen prázdnou frází a aby se strategie neomezila pouze na soubor samostatných projektů, ale aby představovala nadhodnotu, je nezbytné navrhnout konkrétní požadavky hodnocení, založené na systému ukazatelů umožňujících srovnání.
Furthermore, if the idea of an integrated approach is not to remain an empty slogan, and the Strategy is not to be simply a collection of separate projects but a creator of added value, practical evaluation criteria must be established on the basis of a set of indicators that permit comparability.
Důležité je, aby ohlášená zpráva na rok 2011 o provádění strategie obsahovala skutečně dosažené výsledky i těžkosti, aby mělo polské předsednictví možnost strategii případně doladit, vylepšit a dát jí do budoucnosti nový impuls.
It is important that the report on implementation of the Strategy announced for 2011 give a true picture of the achievements and difficulties, so as to enable any necessary amendments and improvements to be made and the Strategy to be given new impetus for the future.
Je třeba se rovněž zamyslet nad možnostmi budoucího využití zkušeností z realizace strategie, a zejména nad tím, zda se jedná o žádoucí směřování vývoje politiky soudržnosti a zda by se právě tímto způsobem měla spolupráce v Evropské unii vyvíjet.
We need to think about possibilities for exploiting our experience in implementing the Strategy, and specifically about whether it represents a desirable direction for future cohesion policy and is the right way to develop cooperation within the European Union.
ke strategii Evropské unie pro region Baltského moře a úloze makroregionů v budoucí politice soudržnosti
European Union strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Výbor pro regionální rozvoj jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. domnívá se, že nová dohoda o partnerství a spolupráci s Ruskem by měla zohlednit spolupráci v Pobaltí; vítá úsilí Komise a členských států ležících v tomto regionu o navázání spolupráce s Ruskem v celé řadě oblastí, jako jsou např. dopravní infrastruktura, cestovní ruch, přeshraniční ohrožení zdraví, ochrana životního prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, životní prostředí, cla, hraniční kontroly a především spolupráce v oblasti energetiky; domnívá se, že společné oblasti politik EU a Ruska poskytnou v tomto ohledu cenný rámec, a vyzývá Rusko, aby se na této spolupráci podílelo rovnocenným způsobem; zdůrazňuje, že pokrok Ruska v oblasti právního státu by výrazně prohloubil vztahy s EU;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation; stresses that progress by Russia with regard to the rule of law would do a great deal to deepen EU-Russia relations;
6. žádá, aby byl při realizaci projektu Nord Stream brán zvláštní ohled na ochranu životního prostředí; žádá Komisi, aby v souladu s unesením EP ze dne 8. července 2008
Calls for special respect for environmental protection in the context of implementing the Nord Stream Project ; calls on the Commission to report back to the European Parliament, in line with the latter’s resolution of 8 July 2008
7. vyjadřuje hluboké znepokojení nad nedávným společným vojenským cvičením Běloruska a Ruska, údajně zaměřeným mimo jiné na obranu plynovodu Nord Stream ; vyjadřuje svůj rozhodný nesouhlas s tím, že projekt Nord Stream je využíván jako záminka pro zesílenou vojenskou přítomnost Ruska v Pobaltí;
Is deeply concerned about the recent joint military manoeuvres by Belarus and Russia, allegedly aimed at – among other things – the defence of the Nord Stream Pipeline; voices its strong opposition to using the Nord Stream project as an excuse for a strengthened Russian military presence in the Baltic Sea;
11. upozorňuje na citlivou povahu tohoto regionu vzhledem k jeho strategické poloze; zdůrazňuje, že lepší vztahy s externími partnery v pobaltském regionu budou ku prospěchu celé EU;
Underlines the sensitivity of the region owing to its strategic position; stresses that improved relations with external partners in the Baltic Sea Region will benefit the whole EU;
Gabriele Albertini, Elmar Brok, Mário David, Marietta Giannakou, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Krzysztof Lisek, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, Andreas Mölzer, Raimon Obiols, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, Ioan Mircea Paşcu, Bernd Posselt, Cristian Dan Preda, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Adrian Severin, Marek Siwiec, Ernst Strasser, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Inese Vaidere, Kristian Vigenin
Gabriele Albertini, Elmar Brok, Mário David, Marietta Giannakou, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Krzysztof Lisek, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, Andreas Mölzer, Raimon Obiols, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, Ioan Mircea Paşcu, Bernd Posselt, Cristian Dan Preda, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Adrian Severin, Marek Siwiec, Ernst Strasser, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Inese Vaidere, Kristian Vigenin
ke strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti
on The European Union Strategy for the Baltic Sea and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro regionální rozvoj jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. vítá proto začlenění udržitelnosti životního prostředí jakožto hlavního pilíře strategie EU pro region Baltského moře a doprovodného akčního plánu;
Welcomes the inclusion of environmental sustainability as a central pillar in the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the accompanying Action Plan;
10. vyzývá proto Komisi a členské státy, aby v souladu s postojem Parlamentu uvedeným v usnesení ze dne 8. července 2008 o ekologickém dopadu plánovaného plynovodu v Baltském moři, který má spojovat Rusko a Německo
Calls therefore, on the Commission and Member States urgently to take steps, in line with Parliament’s position set out in its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
C 292E, 3.12.2009, s. 3. , neprodleně přijaly opatření a zajistily, že v rámci projektů uvedených v akčním plánu dojde k řádnému posouzení a ke zmírnění negativních vlivů plynovodu na životní prostředí; také se domnívá, že v rámci samotného projektu plynovodu Nord Stream musí být přijata odpovědnost za financování opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby se zajistilo, že nedojde k poškození životního prostředí Baltského moře v důsledku výstavby plynovodu; zároveň vyzývá, aby se v budoucnu předcházelo projektům, které nejsou nezbytné, neboť je možné je realizovat na zemi;
3. , to ensure that projects under the Action Plan properly assess and mitigate the negative environmental effects of the gas pipeline scheme; also considers that Nord Stream itself must be responsible for financing the measures needed to ensure that the Baltic Sea environment is not harmed as a result of the construction of the gas pipeline; calls, at the same time, for projects which are unnecessary because they can be carried out on land to be avoided in future;
13. vyzývá Komisi, aby zajistila účinnou spolupráci a koordinaci s členskými státy z regionu Baltského moře a s úmluvou HELCOM s cílem zajistit jednoznačné rozdělení úkolů a povinností, pokud jde o provádění akčního plánu pro Baltské moře HELCOM z roku 2007 a výše uvedené strategie a akčního plánu EU, čímž by zajistila účinnou komplexní strategii pro tento region;
Calls on the Commission to ensure effective cooperation and coordination with HELCOM and the Member States of the Baltic Sea Region, in order to secure a clear delineation of tasks and responsibilities as regards the implementation of the 2007 HELCOM Baltic Sea Action Plan and the above-mentioned EU Strategy and Action Plan, and thus to ensure an effective overall strategy for the Region;
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Jo Leinen, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Mario Pirillo, Pavel Poc, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Jo Leinen, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Mario Pirillo, Pavel Poc, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils
ke strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti
on the European Union strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Navrhovatel: Werner Kuhn
Rapporteur: Werner Kuhn
1. domnívá se, že lepší propojení zahrnující všechny typy dopravy zásadním způsobem přispěje k rozvoji robustnější a soudržnější ekonomiky v pobaltském regionu;
Considers enhanced connections, involving all modes of transport, to represent an essential contribution to the development of a stronger, more cohesive economy in the Baltic Sea Region;
3. zdůrazňuje specifickou situaci pobaltských států, které jsou v současné době do značné míry odříznuté od evropské dopravních sítě, a domnívá se, že tato strategie by měla mimo jiné pomoci vyřešit nedostatečnou infrastrukturu, neuspokojivou dostupnost a nízkou interoperabilitu mezi různými vnitrostátními dopravními sítěmi způsobenou odlišnými technickými systémy a administrativními překážkami, s cílem vybudovat v celém pobaltském regionu komplexní multimodální přepravní systém;
Stresses the specific situation of the Baltic States, which to a large extent are currently isolated from the European transport network, and takes the view that this strategy should, inter alia, help to address the lack of appropriate infrastructure and accessibility, as well as low interoperability between various national transport networks owing to different technical systems and administrative barriers, in order to develop a comprehensive multimodal transport system across the Baltic Sea Region;
5. zdůrazňuje, že v pobaltském regionu je třeba rozvíjet dopravní systém, aby byly vytvořeny podmínky pro zpřístupnění, zatraktivnění a propojení pobaltského regionu s evropskou dopravní sítí; domnívá se, že Komise by měla i nadále pravidelně kontrolovat provádění prioritních projektů a poskytnout potřebné finanční prostředky na jejich rychlejší realizaci;
Emphasises the need for the development of a transport system in the Baltic Sea Region in order to create conditions for the region’s accessibility and appeal and to connect the Baltic Sea Region to the European transport network; believes that the Commission should continue to carry out regular reviews of the execution of priority projects, as well as to provide the necessary finances for their more rapid implementation;
7. zdůrazňuje, že je důležité zlepšit dopravní kapacitu v pobaltském regionu směrem na východ, především s cílem posílit interoperabilitu zejména v železniční dopravě, a urychlit nákladní přepravu na hranicích Evropské unie;
Stresses that it is important to enhance the Baltic Sea Region ’ s transport capacity towards the east, in particular in order to promote transport interoperability, especially for railways, and to speed up freight transit at the borders of the European Union;