natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dělí se na dvě hlavní skupiny: První zahrnuje
There are two main types of NTBs: the first one consists of
faktory, které mají na ceny
direct price
přímý vliv, k čemuž patří
influencers , such as
vývozní subvence nebo
export subsidies or
vracení celních poplatků , vyrovnávací a antidumpingová cla,
drawbacks , countervailing and anti-dumping duties,
manipulace se
exchange rate
přirážky , zdlouhavé celní
surcharges , lengthy customs
postupy , hygienické požadavky a
procedures , sanitary regulations,
cen , přemrštěných norem a
prices , unreasonable standards and
kontrolních postupů.
inspection procedures.
Ke druhé skupině patří nepřímé faktory, jako jsou dovozní
The second regroups indirect price influencers, such as import
licence , dovozní kvóty a „dobrovolná“ omezení vývozu.
licensing , import quotas and ‘voluntary’ export restraints.
K tomu lze přičíst překážky prodeje a další jiné než hospodářské postupy a zákazy, které rovněž mohou narušovat obchod.
This can be complemented by restraints on distribution or other non-competitive practices and prohibitions that can also distort trade.
Komplikovanost problému
The Complexity of the Matter
Necelní překážky jsou technické, složité a politicky citlivé, jelikož některé z těchto opatření vlády uplatňují v tzv. veřejném zájmu.
NTBs are technical, complex and politically sensitive because some of these measures are being implemented by Governments in the so-called public interest.
Například technické předpisy, minimální normy a certifikační systémy v oblasti zdraví a bezpečnosti spotřebitelů se samy o sobě nemohou stát překážkou obchodu, neboť je lze využít k legitimním politickým cílům.
For instance, technical regulations, minimum standards and certification systems regarding health and consumer safety may not per se constitute barriers to trade, as they can be implemented to meet legitimate policy goals.
Nicméně právě z toho důvodu jsou tyto druhy politických nástrojů v určitých případech zneužívány a je obtížné je následně odstranit.
However, it is precisely because of their potentially legitimate nature that in some circumstances these sorts of policy instruments are being misused, and it is difficult to remove them.
Necelní překážky jsou přinejmenším „horkým bramborem“ světového obchodu.
The NTBs are the political ‘hot potatoes’ of global trade to say the least.
Proto, chceme-li oddělit legitimní bezpečnostní opatření od přestrojeného protekcionismu, je dle mého názoru třeba, aby Evropská unie, která má výlučnou pravomoc v oblasti obchodu a investic, se necelními překážkami zabývala v rámci ucelené strategie, v níž propojí diplomatické úsilí v úzké spolupráci s Evropskou službu pro vnější činnost a posílený dialog o regulaci obchodu s partnery EU, především těmi strategickými, a přesunula necelní překážky do jádra mezinárodních jednání, kde se mísí obchod s politikou.
Therefore, in view of separating the legitimate safety measures from disguised protectionism, it seems to me that the European Union, which has exclusive competence over trade and investment, should address NTBs as part of a holistic strategy bringing together both a diplomatic effort to be pursued in close cooperation with the European External Action Service, and an enhanced regulatory dialogue with EU’s trade partners, especially the strategic ones, in order to put NTBs at the heart of international negotiations where trade and politics intermingle.
Preventivní opatření
A. Preventive Measures
Chtěl bych docílit toho, aby Komise aktivně odstranila nebo alespoň omezila dopad necelních překážek na možnosti, které mají evropské podniky při vstupu na zahraniční trhy.
My objective is to see the Commission act proactively to remove or at the very least reduce the restrictive impact of NTBs on the capacity of European businesses access foreign markets.
Dle mého názoru by toto téma mělo být jednou z hlavních priorit nové obchodní politiky EU v rámci strategie Evropa 2020.
In my view, this shall be a top priority of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy.
Komise by měla otázku necelních překážek projednat se všemi obchodními partnery EU, především však se strategickými partnery, u nichž EU realizuje většinu svého obchodu.
The Commission should raise the question of NTBs with all EU’s trading partners, but more importantly with the strategic ones with which the EU realises the bulk of its trade.
EU by rovněž měla pečlivě zkontrolovat svá vlastní obchodní opatření a odstranit veškeré neoprávněné překážky otevřenému a volnému obchodu, a stát se tak skutečným průkopníkem v boji proti necelním překážkám.
The EU should also carefully review its own trade measures in order to lift all illegitimate hindrances to open and free trade, and become a true frontrunner in the anti-NTB fight.
Komise by se dále měla tímto problémem zabývat v rámci svého programu jednání s WTO.
Moreover, the Commission should address this problem as part of its WTO agenda.
Mají-li být vytvořeny nové příležitosti k nalézání nových mezinárodních norem a osvědčených regulačních postupů, je třeba stávající Dohodu WTO o technických překážkách obchodu
The periodical reassessment of the existing WTO Agreement on Technical Barriers to Trade (the ‘TBT Agreement’)
Dohoda o technických překážkách obchodu byla uzavřena v roce 1994 v rámci uruguayského kola jednání WTO.
The TBT Agreement was adopted in 1994 as part of the Uruguay Round of WTO negotiations.
Aktualizovala dřívější dohodu, která byla uzavřena v roce 1979 v rámci Tokijského kola, je známá jako „normalizovaný kodex“ a vstoupila v platnost dne 1. ledna 1980.
It updated an earlier agreement reached in 1979 during the Tokyo Round known as the ‘Standards Code’ that entered into force on 1 January 1980.
Dohodu o technických překážkách obchodu naleznete na stránkách WTO http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf pravidelně přezkoumávat, a tím podporovat možnosti využívání mezinárodních regulačních norem, které umožňují ochranu oprávněných zájmů každé země.
The TBT Agreement can be found on the WTO website at http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , which promotes international regulatory standards that allow for the protection of legitimate interests of each country, should be used to provide new opportunities to explore the possibility of new international standards and good regulatory practice.
K tomu účelu je rovněž vhodné zvážit podporu harmonizace technických pravidel nebo zásady vzájemného uznávání.
To this aim, it also seems appropriate to envisage promoting the harmonisation of technical rules or the mutual recognition principle.
Komisi a Evropské službě pro vnější činnost bych rovněž poradil, aby současně s ofenzivou na úrovni WTO zahájily jednání s obchodními partnery EU s cílem aktivně bojovat proti necelním překážkám.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
Jsem si vědom obtížnosti tohoto úkolu, ta se však nesmí stát omluvou pro to, že se jeho splnění při mezinárodních jednáních o obchodu na dvoustranné nebo vícestranné úrovni vzdáme.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Zvláštní pozornost je nutné věnovat všem probíhajícím nebo budoucím jednáním o dohodách o volném obchodu, do nichž je EU zapojena.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Nepochybuji o tom, že se Evropský parlament zasadí o to, aby se při posuzování obchodních dohod a před jejich eventuálním schválením toto téma objevilo na prvních místech politického programu.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
U dohod o volném obchodu uzavřených mezi EU a třetími zeměmi je nezbytné zajistit, aby byly dostatečně oboustranné co se týče přístupu na trh a vzájemných výhod pro obě strany.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Dále považuji za přiměřené navrhnout dvoustranný bezpečnostní mechanismus platný i pro dohody o volném obchodu, jehož součástí by byla vhodná nápravná opatření v souladu s pravidly WTO, která by předešla tomu, aby evropským podnikům vznikla újma nebo jim tato újma hrozila, chránila by oprávněné zájmy obchodního partnera a zároveň postupně prosazovala zásadu volného obchodu.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Dvoustranná a vícestranná jednání pro Komisi rovněž představují dobrou příležitost k navázání užší spolupráce na regulaci s hlavními obchodními partnery EU v rámci dialogů na vysoké úrovni, které by měly být využívány k podpoře rovnocennosti a sbližování mezinárodních standardů ve všech odvětvích, zadávání veřejných zakázek nevyjímaje.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Základním cílem je, aby se snížil počet sporů, do nichž jsou evropské podniky zapojeny, a rovněž s nimi spojené náklady, a současně nebyla dotčena kvalita výsledného regulačního prostředí.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
Komise by rovněž měla, s cílem zvýšit obecné povědomí o necelních překážkách a motivovat podniky a orgány veřejné správy k jejich odstraňování, od WTO, OECD a jakýchkoli dalších vhodných mezinárodních obchodních organizací shromažďovat informace o dosažených výsledcích, probíhající práci, o potenciální spojitosti mezi necelními překážkami a výslednými ztrátami možných podílů na trhu a o dopadu z hlediska potenciální nebo skutečné ztráty pracovních míst.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
V souvislosti s tím bych rovněž uvítal, kdyby Komise zvážila možnost vypracovat a zavést mechanismus včasného varování, který by odhaloval necelní překážky a posílil stávající analytické nástroje pro kvalitativní posouzení této problematiky.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
Později by to mohlo vést k vytvoření hodnotící tabulky, v níž by bylo možné pomocí ukazatelů stanovit škodlivost necelních překážek, například na základě faktorů, které jsou uvedeny v článku 10 nařízení o obchodních překážkách
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
Komise, a konkrétně generální ředitelství pro obchod, by měla vést informační kampaň a pravidelně pořádat semináře pro evropské podniky a vývozce, aby jim v případě potřeby pomohla podat stížnost na existenci necelní překážky.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Ty zůstávají platným nástrojem, jehož prostřednictvím lze předložit předběžné důkazy o překážkách obchodu a o dalších nekalých obchodních praktikách, jako je zavedení necelních překážek v jiné zemi, které komerčně poškozují evropský podnik usazený v EU nebo v dané zahraniční zemi
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Informace nutné k podání stížnosti o existenci necelní překážky naleznete na webových stránkách Komise (GŘ pro obchod): http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Závěrem lze říci, že výhody liberalizace obchodu se nejvíce projevují v zemích, které zrušily cla a necelní překážky a v plné míře využívají možností otevřeného trhu, ale současně možným negativním dopadům rozsáhlé liberalizace předchází uzavíráním vzájemných dohod o určitých přechodných výjimkách se svými obchodními partnery.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Výjimky mohou například spočívat v tom, že u citlivých odvětví obou partnerských zemí jsou před úplným otevřením opatření zaváděna postupně, což jim poskytne ochranu a prostor pro postupné přizpůsobení a pro přípravu na celosvětovou konkurenci.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Při všech obchodních jednáních, především při jednáních o dohodách o volném obchodu, se zástupci EU musí zaměřit na nalezení správné rovnováhy mezi otevřeným obchodem a dočasným uzavřením trhu.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
Navrhovatelka: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro mezinárodní obchod jako věcně příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. vyzývá Komisi, aby zapojila celní a další příslušné orgány třetích zemí, které jsou významnými vývozními trhy, do úsilí o dosažení cíle snížit uplatňování nepřiměřeně striktních nebo zbytečných kontrolních postupů na zboží vyrobené nebo složené v EU, například požadavek USA na prohlížení veškerých nákladních kontejnerů, který je necelní a skrytou překážkou obchodu;
Calls on the Commission to engage with the customs and other competent authorities of third countries which constitute major export markets with the objective of reducing the use in connection with EU-manufactured or assembled products of overly stringent or unnecessary inspection procedures, such as the US requirement for 100% scanning of cargo containers, which act as a non-tariff and hidden barrier to trade;
5. zdůrazňuje, že strukturované dialogy o regulaci zavedené mezi EU a některými partnery, jako je Transatlantický legislativní dialog, Transatlantický obchodní dialog a Transatlantická hospodářská rada s USA, dialog na vysoké úrovni s Čínou v oblasti hospodářství a obchodu nebo skupina na vysoké úrovni s Japonskem, by měly vést ke konkrétním výsledkům v oblasti vzájemného uznávání, sbližování a vypracovávání pravidel a norem a že takové dialogy by měly být navázány také s ostatními obchodními partnery;
Stresses that the structured regulatory dialogues established between the EU and some of its partners, such as the Transatlantic Legislators’ Dialogue, the Transatlantic Business Dialogue and the Transatlantic Economic Council with the US, the High-Level Economic and Trade Dialogue with China or the High-Level Group with Japan, should produce practical results as regards the mutual recognition, convergence and development of rules and standards and that such dialogues should be established with other trading partners;
7. vyzývá členské státy a Komisi, aby posílily koordinaci politik se Spojenými státy s cílem zajistit udržitelný přístup k surovinám, zejména k vzácným zeminám, interoperabilitu sítí ITK a snadnější přístup malých a středních podniků k transatlantickým trhům;
Calls on the Member States and the Commission to strengthen policy coordination with the United States in order to ensure sustainable access to raw materials, in particular rare earths, ICT network interoperability and easier access for SMEs to transatlantic markets;
11. vyzývá Komisi a Radu, aby v duchu oboustrannosti a vzájemné prospěšnosti posílily dialog a spolupráci s obchodními partnery EU v oblasti bezpečnosti výrobků a dodržování práv duševního vlastnictví;
Calls on the Commission and the Council, in a spirit of reciprocity and mutual benefit, to step up dialogue and cooperation with the EU’s trading partners on product safety and respect for intellectual property rights;
13. doporučuje, aby byly prozkoumány regulační metody, které by zajistily, že veřejné zakázky financované z dotací EU nebudou moci být udělovány státním podnikům ze třetích zemí, které nepodepsaly ani dohodu o veřejných zakázkách (GPA) ani dvoustranné dohody o vzájemném otevření trhu, nebo aby eventuálně v takovýchto případech mohla EU žádat vrácení dotací;
Recommends looking into regulatory means of ensuring that public procurement contracts for projects funded with EU subsidies may not be awarded to state-owned undertakings from third countries which have signed neither the Government Procurement Agreement (GPA) nor bilateral mutual market-opening agreements, or alternatively that in such cases the EU may demand repayment of the subsidies;
15. vyzývá Komisi, aby si zachovala nezvratnou a pevnou pozici při jednáních o účasti Číny v dohodě o veřejných zakázkách, s cílem dosáhnout toho, aby čínské veřejné zakázky byly rovněž dostupné a evropské podniky měly rovnoprávné postavení a předvídatelné podmínky;
Calls on the Commission to maintain a positive and strong stance during the negotiations on China’s signing of the GPA in order to secure the equal reciprocal opening-up of Chinese procurement procedures as well as equal treatment and predictable conditions for European businesses;
o evropském filmu v digitálním věku
on European cinema in the digital era
Zpravodaj: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– s ohledem na Úmluvu Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů ze dne 20. října 2005,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
– s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. listopadu 2005 o filmovém dědictví a konkurenceschopnosti souvisejících průmyslových činností
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 16 November 2005 on film heritage and the competitiveness of related industrial activities
– s ohledem na doporučení Komise z 24. srpna 2006 o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů
– having regard to the Commission Recommendation of 24 August 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material and Digital Preservation
– s ohledem na závěry Rady ze dne 13. listopadu 2006 o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a uchovávání digitálních záznamů
– having regard to the Council conclusions of 13 November 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material, and Digital Preservation
– s ohledem na závěry Rady ze dne 18. a 19. listopadu 2010 o příležitostech a úkolech pro evropský film v digitálním věku
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– s ohledem na sdělení Komise o kritériích hodnocení státní podpory ze sdělení Komise o některých právních aspektech týkajících se filmových a ostatních audiovizuálních děl (sdělení o filmu) ze dne 26. září 2001
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 2. července 2010 o výzvách, které pro evropské filmové dědictví představuje analogový a digitální věk (druhá prováděcí zpráva týkající se doporučení o filmovém dědictví) ( SEK(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvané „Digitální program pro Evropu“ ( KOM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. září 2010 o příležitostech a úkolech pro evropský film v digitálním věku ( KOM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 27. dubna 2010 nazvanou „Uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví“ ( KOM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 13. července 2011 o on-line distribuci audiovizuálních děl v Evropské unii: příležitosti a výzvy při tvorbě jednotného digitálního trhu ( KOM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 2. července 2002 o některých právních aspektech týkajících se filmových a ostatních audiovizuálních děl
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2001 o docílení lepšího oběhu evropských filmů na vnitřním trhu a v kandidátských zemích
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries