natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. kromě univerzit a agentur pro financování výzkumu zdůrazňuje také úlohu a význam výzkumných organizací v evropském výzkumném prostředí; vyzývá Komisi, aby předtím, než bude dohodnuta společná politika a prováděcí plán, navázala spolupráci s národními agenturami, univerzitami a výzkumnými organizacemi v Evropě, a to společně s regionálními orgány;
Emphasises the role and importance of the Research Performing Organisations (RPOs) in the European research landscape, alongside the universities and the research funding agencies; calls on the Commission to establish a degree of collaboration with national agencies, universities and RPOs in Europe, in association with regional authorities, before agreeing a common policy and implementation plan;
24. doporučuje zároveň, aby byly subjekty ze zemí s méně dynamickým odvětvím výzkumu, ale s přiměřeným výzkumným potenciálem, plně zapojeny do procesu výstavby celoevropské výzkumné infrastruktury;
Recommends at the same time that bodies from countries with less dynamic research sectors but appropriate research potential should be fully involved in the process of building the pan-European research infrastructure;
Posílení výzkumných institucí
Strengthening research institutions
Sdílení znalostí
Sharing knowledge
39. vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy zavedla evropské fórum, na kterém by mohly být koordinovány postupy zapojení občanské společnosti do diskuse o vědě, výzkumu a technologii na evropské a vnitrostátní úrovni;
Calls on the Commission, in collaboration with the Member States, to establish a European forum whereby European- and national-level processes of civil society engagement in the discussion of science, research, and technology can be coordinated;
41. je přesvědčen, že s obnovou podpory jejich činnosti a s optimalizací přínosů těchto struktur budou moci společná výzkumná střediska rovněž podporovat skutečně evropské možnosti v oblasti odborné přípravy a mobility mladých výzkumných pracovníků;
Believes that, with a renewed mission supporting and encouraging their activities and focused on optimising the benefits to be derived from their structures, the JRCs could also promote ‘truly European opportunities’ in the field of training and mobility of young researchers;
Optimalizace výzkumných programů a priorit
Optimising research programmes and priorities
44. domnívá se, že by bylo přínosné využít možností, jež nabízí mechanismus „flexibilního uspořádání“ jako vhodný způsob rozvoje odpovídající flexibility při provádění tematických programů;
Considers it worthwhile to explore potentialities offered by the ‘variable geometry’ mechanism, as a suitable way of developing adequate flexibility in the realisation of thematic programmes;
46. domnívá se, že národní výzkumné programy a jejich financování by měly být otevřeny všem výzkumným pracovníkům v členských státech nejprve zejména v oblasti základního výzkumu a takzvaného „hraničního výzkumu“;
Believes that the opening up of national research programmes and their financing to all researchers in the Member States should start, above all, in the area of fundamental research or so-called ‘frontier research’;
52. uznává úlohu, kterou hrají sítě excelence při vytváření Evropského výzkumného prostoru prostřednictvím trvalé integrace, která zabraňuje tříštění výzkumného úsilí, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v podpoře úspěšných sítí za účelem dosažení tohoto cíle;
Recognises the role that the networks of excellence are playing in creating the ERA through durable integration, thus avoiding fragmentation of research efforts, and calls upon the Commission to continue to support successful networks in order to reach this goal;
Otevřít se světu: mezinárodní spolupráce v oblasti vědy a techniky
Opening up to the world: international cooperation in S&T
57. vyzývá Komisi k posílení spolupráce v oblasti výzkumu a k podpoře dialogu, míru, bezpečnosti a hospodářského a sociálního rozvoje; domnívá se, že taková spolupráce dále EU umožní řešit vysoce aktuální témata, jako je udržitelný regionální rozvoj, zdraví, zajišťování potravin a změna klimatu;
Calls on the Commission to strengthen research cooperation to foster dialogue, peace, security and economic and social development; believes that such cooperation will further enable the EU to address highly relevant issues, such as regional sustainable development, health, food security and climate change;
59. žádá, aby se evropský výzkumný prostor v duchu svého otevírání se světu více zaměřil na nejvzdálenější regiony EU a na zámořské země a území, a využil tak výhod a bohatství, které poskytují tyto evropské či přidružené regiony, a komplexním způsobem je začlenil do opatření vědecké a technologické spolupráce v rámci „sítí excelence“;
Hopes that the ERA, from the point of view of its openness to the world, will favour the outermost regions (ORs) and the Overseas Countries and Territories (OCT) in order to make the most of the advantages and riches offered by these European or partner regions, by incorporating them coherently into scientific and technological cooperation actions in the context of ‘networks of excellence’;
Výzkum, společnost a hospodářský růst
Research, society and economic growth
Úloha vědy a techniky ve společnosti byla silně ovlivněna názorem, který nahlíží na výzkum a vývoj převážně jako na nástroj hospodářské soutěže: výzkum má cenu, pouze pokud podporuje inovace.
The role of science and technology in the society has been strongly influenced by the view that sees Research and Development (R&D) mainly as an instrument of economic competition: research is worthwhile only if able to promote innovation.
Taková analýza upřednostňuje aplikovaný výzkum před základním výzkumem, vývoj nových technologií před objevováním nových vědeckých teorií a krátkodobou perspektivu před dlouhodobým úsilím.
This analysis leads to favour applied research rather than basic investigation, the development of new technologies rather than the discovery of new scientific theories, a short term perspective instead of a long period commitment.
Diskuse se takřka plně soustředila na ekonomickou hodnotu výzkumu a vývoje a stále více pozornosti je věnováno nástrojům na ochranu práv duševního vlastnictví.
The debate has been focused almost entirely on the economic value of R&D, more and more attention has been paid to instruments to protect Intellectual Property Rights (IPR’s).
V uplynulých letech nastaly v oblasti výzkumu a vývoje hluboké změny: rozšířila se oblast chráněných vědomostí a byla přiznána rozsáhlejší práva držitelům patentů.
In recent years, deep changes took place regarding the system of IPR’s: widening areas of protected knowledge and granting a broader range of rights to patent holders.
Oblast patentů se rozšířila na software a databáze (genetické a geofyzikální), či dokonce i na základní výzkum (v oborech jako matematika a biologie).
Patentable topics has been widened including software and databases (those related to genetics and geophysics) and even basic science has been involved (like mathematics and biology).
K této věci nicméně existují dva navzájem odlišné postoje.
But two divergent positions exist on the matter.
Na jedné straně je nutné zajistit patřičné pobídky investorům: pokud není zaručena ekonomická návratnost pro autora, je zde riziko, že se inovace zpomalí.
On one side, it is due to guarantee incentives to inventors: if the economic return for the author is not protected, there is a risk of slowing down innovation.
Na druhé straně může rozšíření práv duševního vlastnictví vytvořit nežádoucí překážky šíření znalostí jako naprosto základní složky inovací.
On the other side, broadening IPR´s can create undesired obstacles to the spread of knowledge, the very basic ingredient for innovation.
Zpravodaj se domnívá, že je důležité vrátit vědeckému výzkumu jeho hlavní poslání: tvorbu nových znalostí
The rapporteur believes that it is important to go back to the main mission of scientific research: the creation of new knowledge
Je nezbytné přehodnotit rozšířené pojetí, které vidí vztah mezi výzkumem a vývojem a inovací jako lineární.
It is necessary to re-evaluate a diffused preconception that sees a linear relationship between R&D and innovation.
Vzájemná souvislost zde sice existuje, ale až na složitější rovině a potenciálně se týká oblastí, které leží mimo „království vědy“.
Indeed, correlations do exist but they involve higher levels of complexity and potentially have to do with areas well outside the realm of science.
Proto je třeba opravit vnímání výzkumu jako zázračného léku na vyřešení hospodářských a sociálních problémů.
Therefore, the perception of research as a sort of "panacea" to solve economic and social problems needs to be corrected.
Na druhé straně si neumíme představit, že bychom ponechali výzkum a vývoj pouze v rukou vědců, kteří žijí ve svém „skleněném zámku“.
On the other hand, we cannot imagine leaving R&D only in the hands of scientists working in their "ivory tower".
I když nepřináší ihned a viditelně ekonomické zisky, představuje výzkum a vývoj v Evropě základní faktory při vytváření společnosti založené na znalostech .
Although it does not directly address visible and immediate economic dividends, R&D is a fundamental factor for the creation of the knowledge based society in Europe.
Existují zřejmé důkazy, že veřejné financování výzkumu přináší značné sociální přínosy.
There is convincing evidence that public-funded research produces considerable social benefits.
Tyto přínosy jsou však často subtilní, heterogenní, obtížně charakterizovatelné a měřitelné, a převážně nepřímé.
However, these benefits are often thin, heterogeneous, difficult to characterize and to measure, and mainly indirect.
Veřejný výzkum musí být spíše nahlížen jako zdroj nových myšlenek, metod, a především jako způsob, jak učit lidi řešit složité problémy.
Public research must be considered more like a source of new ideas, methods and, above all, as a mean to train people to solve complex problems.
Bohužel neexistují žádné jednoduché modely, jež by popsaly povahu přínosů vyplývajících z veřejného financování výzkumu, a je ještě obtížnější stanovit výši zdrojů a oblasti, do nichž se má investovat, i proto, že existují značné rozdíly mezi zeměmi a oblastmi výzkumu.
Unfortunately there are no simple models to describe the nature of the benefits stemming from public funded research and it is even more difficult to establish the amount of resources and the areas on which to invest, also because there are considerable differences among countries and fields.
Dostupná literatura ukazuje, že financování výzkumu, stejně jako mnoho dalších oblastí financovaných z veřejných zdrojů (jako je bezpečnost a obrana ), není snadné zdůvodnit pouze pojmem „ měřitelných ekonomických přínosů“ .
The literature available indicates that the financing of research, like many other public funded fields (such as security and defence ), is not easy to justify only in terms of " measurable economic benefits ”.
Potřeba řízení výzkumu
The need for research governance
Vlády EU si stanovily ambiciózní lisabonský program, který zdůrazňuje klíčovou úlohu přechodu k ekonomice založené na znalostech pro zajištění udržitelného rozvoje, většího počtu a kvalitnějších pracovních míst prostřednictvím větší sociální soudržnosti.
EU governments have set the ambitious Lisbon agenda, which emphasises the key role of the transition to the knowledge-based economy in securing sustainable growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Takové ambice a vize budoucnosti jsou klíčové, pokud má evropská politika odrážet největší sociální výzvy.
Such ambitions and such a vision of the future are vital if policy in Europe has to reflect major societal concerns.
Avšak pokud nebude patřičně řešena celá řada klíčových faktorů, které nyní brání Evropě rozvinout plně svůj vědecko-technický potenciál, bude moci hrát výzkum a vývoj hrát v tomto procesu pouze omezenou úlohu.
However, the part that R&D can play in this process will be constrained if a number of key factors, which currently prevent Europe from achieving its full S&T potential, are not adequately addressed.
Zpravodaj se domnívá, že výkonnost Evropy, pokud jde o inovace, a tedy i její růstový potenciál, závisejí plně na rozvoji „ vyváženého systému “ tvorby a distribuce znalostí.
The rapporteur believes that the innovative performance of Europe, and thus its growth potential, depends upon the development of a “ balanced system " of knowledge production and distribution.
Úloha Komise a členských států v tomto procesu spočívá v investování do lidského kapitálu, zintenzivnění vzájemných vztahů a optimalizaci toku znalostí.
The role of the Commission and MS’s then is to invest in human capital, intensify relationships, and optimise the flows of knowledge.
Evropa se musí snažit najít alternativní kritéria pro měření účinnosti politických nástrojů, zejména zohledněním katalytického účinku veřejné podpory, o němž se rovněž často hovoří jako o „behavioural additionality“
Europe has to search for alternative criteria to measure the effectiveness of policy instruments, especially looking at the catalyst effects of public support, also referred to as “ behavioural additionality ”
Faktorem, který přispívá k evropské slabosti v oblasti vědy a techniky, je nedostatečné investování do výzkumu a vývoje.
The United States and Japan not only invest more of their GDP in R&D than the EU (2.67% and 3.20% respectively in 2003 compared with 1.90% for the EU), but have also increased their R&D intensity since the mid-1990s, leaving Europe seriously lagging behind. .
Pokud chce Evropa vyřešit velké hospodářské, sociální a environmentální výzvy, jimž na počátku jednadvacátého století čelí, bude muset více investovat do výzkumu.
If Europe wants to tackle the tough economic, social and environmental challenges it faces at the beginning of the twenty-first century, it will need to spend more on research.
Kroky přijaté na lisabonském zasedání Evropské rady v roce 2000 byly reakcí na tyto obavy týkající se nedostatečného financování do znalostní ekonomiky v Evropě, a byly dále posíleny na summitu v Barceloně v roce 2002, kdy si EU stanovila cíl zvýšit intenzitu výzkumu a vývoje do roku 2010 o 3 procenta.
The steps taken at the Lisbon European Council in 2000 were a reaction to these concerns about Europe's underinvestment in the knowledge economy, and this was further reinforced at the Barcelona summit in 2002, where the EU set itself the objective of reaching an R&D intensity of 3 per cent by 2010.
Avšak růst výdajů na výzkum a vývoj po roce 2000 k dosažení tohoto cíle nepostačuje
However, the growth in its R&D spending since 2000 has been insufficient to achieve this target
Ještě větší propast, pokud jde o financování, ve srovnání s konkurencí je v oblasti výzkumu a vývoje financovaného průmyslem.
Yet much of the gap in spending compared with its competitors relates to R&D financed by industry.
Nedostatky trhu brání soukromému sektoru ve financování výzkumu na úrovni optimální pro společnost.
Market failures prevent the private sector from investing in research at the socially optimum level.
Důležitou úlohu zde mohou sehrát vlády: jak poskytnutím pobídek a podmínek, které by více povzbudily soukromé investice do výzkumu a vývoje, tak podporou výzkumu a vývoje v případech, kdy tak neučinil trh.
Governments have an important role to play: both by providing incentives and conditions which encourage more private investment in R&D, and by stepping in to support R&D in cases where business would not otherwise do so.
Úloha vlád však spočívá především ve vytváření podmínek, jež by umožnily tvorbu nových znalostí a jejich zpřístupnění celé společnosti.
But, above all, the role of governments is creating the conditions to allow new knowledge to be created and made available to all society.
Znalosti a inovace mají totiž povahu „ veřejných statků “, tedy něčeho, co má být přístupné každému členu společnosti.
Indeed, knowledge and innovation have the characteristics of a " public good", that is, something that should be accessible to everybody in a society.
„Potřeba veřejné podpory výzkumu rovněž vyplývá ze systémové povahy inovací a z důležitosti investování do lidského kapitálu a do sítí pro zajištění absorbování znalostí.
"The need for public support of research also derives from the system nature of innovation, and from the importance to invest in human capital and networks to ensure the absorption of knowledge.
Proces tvorby znalostí je složitější, než znázorňuje lineární model.
The process of knowledge production is much more complex than the linear model suggests.
V různých stadiích inovačního procesu je mnoho zpětných vazeb, na něž je vhodnější nahlížet jako na systém, v němž mají rozhodující význam interinstitucionání vztahy a tok znalostí mezi různými aktéry.“
There are many feedback effects between the various stages in the innovation process, which is best considered as a system, where institutional relationships and the flows of knowledge between actors are of critical importance."
„S ohledem na omezené zdroje na výzkum a vývoj je ještě důležitější zajistit, aby byly skrovné prostředky využívány co nejúčelněji.
"Against the background of limited resources for R&D it has become even more important to ensure that scarce funds are spent as effectively as possible.
Avšak dopady relativně nízkých investic do výzkumu v Evropě, samy o sobě negativní, se dále prohlubují řadou vnitřních strukturních nedostatků evropského systému výzkumu a vývoje.
However, the already negative effects of Europe's relatively low investment in research (...) are compounded by a number of structural deficits inherent in the European R&D system.
Tato systémová slabost způsobuje, že je pro investory do výzkumu a vývoje a výzkumné pracovníky Evropa méně atraktivní, a vede ke značné roztříštěnosti výzkumného úsilí.
These systemic weaknesses make Europe a less-attractive place for R&D investors and researchers, and produce a wasteful fragmentation of research efforts.
Ústřední otázkou je otázka řízení výzkumu v Evropě.
At the heart of the problem is the issue of research governance in Europe.
Je zejména otázkou, jak lépe rozdělovat politické pravomoci a zdroje na různých organizačních úrovních veřejných orgánů –místní/regionální, národní a EU“.
In particular, the question arises of how best to allocate policy competences and resources across the different organizational levels of public authority - local/regional, national and EU."
Příspěvek EVP
ERA Contribution
V EU rostě povědomí o tom, že je třeba lépe organizovat systém mnohaúrovňového řízení výzkumu s cílem zajistit, aby se jednotlivé politiky vzájemně více doplňovaly, aby se snížila roztříštěnost financování a aby nebyla vynakládána dvojí práce.
In the EU there has been an increasing awareness of the need to better organize the multi-level governance systems for research in order to ensure greater complementarities of policies, to reduce fragmentation of funding and to avoid duplication of efforts.
Je také zřejmé, že je třeba toto odvětví racionalizovat.
There is also evidence of the increasing regionalization.
Úspěch oblastí, jako je Silicon Valley a Cambridge, přesvědčil vlády, že je třeba vytvořit více takových inovativních klusterů.
The success of areas like Silicon Valley and Cambridge has convinced governments of the need to create more of these innovative knowledge clusters.
„Na druhé straně ... jsou zásahy na úrovni EU nyní rozsáhlejší a mají větší záběr.
"On the other hand .... there has been a significant growth in the scale and scope of the EU level of intervention.
Od prvního rámcového programu v roce 1984 evropská politika výzkumu expandovala, jak pokud jde o ambice, tak pokud jde o rozpočet. ...
Since the 1st Framework Programme in 1984, European research policy has expanded in terms of its ambition and its budget. ...
Výzkum, ... a inovativní politiky jsou však nadále prováděny souběžně (na národní úrovni, úrovni EU i jednotlivých regionů) a vedou k tomu, co někteří nazývají „mezerami v řízení“ spočívajícími v nízké integraci a koordinací mezi těmito různými úrovněmi“
However,.... research and innovation policies continue to be pursued largely in parallel -at national, EU and regional levels- leading to what some have called a "governance gap" of poor integration and coordination between these different levels"
Na rozdíl od Spojených států a Japonska představuje evropský výzkum pouze jeden z kamínků mozaiky veřejných systémů jednotlivých států.
Unlike the United States or Japan, European research still represents a “puzzle” of national public systems.
Národní aktivity řízené 27 různými právními systémy, regulačními a finančními strukturami jsou dosud často prováděny nezávisle jedna na druhé.
National activities, governed by 27 varying legislative, regulatory and financial structures, are still largely undertaken independently of one another
2 3 .
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006 .
Již nyní pomáhá EU kompenzovat financování spolupráce ve výzkumu mezi jednotlivými zeměmi v jednotlivých rámcových programech.
The EU already helps to compensate funding trans-national collaborative research under the FP’s.
Avšak finanční podpora EU má dosud omezený charakter.
However, the financial support the EU can offer today is limited.
Snahy Společenství zastupuje 28. politika výzkumu s rozpočtem jen něco kolem 6 % veřejného financování, jež nemá potřebnou dynamiku k tomu, aby vedlo ke skutečné integraci politik jednotlivých států.
Community efforts represent a 28th research policy , with a budget of only around 6% of public funding, it cannot be sufficiently dynamic to have a truly integrating effect on national policies.
V březnu 2000 byla zahájena iniciativa Evropský výzkumný prostor s cílem řešit uvedené otázky, ale přes pokrok dosažený v uplynulých letech je třeba dospět v Evropě k větší koordinaci a spolupráci.
The European Research Area (ERA) initiative was launched in March 2000 to tackle these issues, but despite the progress achieved in these years, greater coordination and cooperation had to be achieved throughout Europe.
„Mezi různými aktéry evropského systému výzkumu musí být navázáno více vzájemných vztahů (mezi veřejnými orgány, firmami, vysokými školami, výzkumnými ústavy) na všech úrovních politiky (regionální, národní, Společenství, mezivládní)“
"More links had to be established between the different players (public authorities, firms, universities, research institutes) at all policy levels (regional, national, Community, inter-governmental) in the European research system."
Na druhé straně se od roku 2000 podstatně změnil celkový kontext:
On the other hand, the context has evolved considerably since 2000:
- Zrychlila se globalizace a znalosti se staly klíčovou složkou nové světové dynamiky.
- Globalization has accelerated and knowledge is a key component of this new global dynamic.
Rostoucí podíl celosvětového výzkumu a vývoje se bude nacházet mimo Evropu a s ohledem na současné trendy poklesne jednou evropský podíl na výzkumu pod 10 % světové produkce znalostí.
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . and, given the current trends, Europe's share of research will one day represent less than 10% of global knowledge production.
- Přibývá různých sociálně-ekonomických problémů – rostoucí sociálně-ekonomické rozdíly, změna klimatu, stárnutí, a rizika infekčních chorob – a panuje shoda v tom, že je zapotřebí rozhodnějších společných kroků na úrovni EU i na světové úrovni, zejména v oblasti vědy a techniky.
- Various socio-economic challenges are grown – increased socio-economic disparities, climate change, ageing, and risks of infectious diseases – and there is a consensus that stronger concerted actions are needed at EU and global level, notably in science and technology.