natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prakticky ve všech evropských zemích jsou městské oblasti prostředím, v němž se rodí většina znalostí a inovací – jsou to střediska globalizovaného světového hospodářství.
In virtually all European countries, urban areas are the foremost producers of knowledge and innovation – the hubs of a globalising world economy.
V městech a městských oblastech se nachází drtivá většina pracovních míst, podniků a středisek vyššího vzdělávání Unie.
Cities and urban areas are home to an overwhelming majority of jobs, businesses and higher education institutions in the Union.
Mnoho měst se na druhé straně potýká s řadou závažných problémů a výzev.
On the other hand, many cities are confronted with severe problems and challenges.
Proto existuje obecně rozšířený názor, že města a městské oblasti potřebují zvláštní pozornost v rámci politiky soudržnosti, protože na jedné straně představují centrum rozvoje, ale na druhé straně čelí řadě problémů hospodářské, environmentální a sociální povahy.
Hence it is widely considered that cities/ urban areas need special attention in the context of cohesion policy, because on the one hand they represent cores of development, but on the other hand they face a lot of problems of economic, environmental and social nature.
V Evropě je přibližně 5 000 měst s 5 000 až 50 000 obyvateli a téměř 1 000 měst, v nichž žije více než 50 000 obyvatel.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Pro Evropu je charakteristická územní rozmanitost a polycentrický rozvoj, v relativně husté městské síti se nachází jen několik skutečně velkých měst.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
V Evropské unii žije ve městech s více než 5 miliony obyvatel jen 7 % lidí v porovnání s 25 % ve Spojených státech amerických.
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Komise Evropských společenství, Zelená kniha o územní soudržnosti: Učinit z územní rozmanitosti přednost, Brusel, 2008.
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Podle Zprávy o stavu evropských měst
According to the State of European Cities Report
Zpráva o stavu evropský měst: Přidávání hodnoty k městskému auditu, 2007, k dispozici na http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf bylo největší tempo růstu obyvatelstva měst zaznamenáno ve Španělsku, kde byl v některých městských oblastech zaznamenán meziroční nárůst ve výši 2 a více procent.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
S jedním z největších temp růstu počtu obyvatel v EU se setkávají i města v Irsku, Finsku a Řecku.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Oproti tomu bylo ve stejném časovém rámci mnoho městských oblastí ve střední a východní Evropě svědkem celkového poklesu počtu obyvatel.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Bylo učiněno mnoho pokusů sjednotit chápání slova „městský“, existují definice OSN
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , Světové banky
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , the World Bank
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 a pak také definice jednotlivých zemí.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Tyto definice jsou ve své většině, ne-li všechny, založeny na statistických informacích týkajících se počtu a hustoty obyvatelstva.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Přestože nepochybně existují výrazné rozdíly v geografickém rozložení obyvatelstva jedné země oproti zemi jiné, evropské orgány a instituce doposud spoléhají na přístup, jejž používá Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF ve své referenční příručce pro evropskou regionální a městskou statistiku, která určuje čtyři úrovně územní jednotky, pro něž jsou prováděna šetření.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Jsou jimi městský střed („core“), dále širší městské zóny (LUZ), „jádro“ („Kernel“) v případě devíti hlavních měst, u kterých koncept správního města nepřinesl srovnatelné územní jednotky, a konečně městské čtvrti (SCD).
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
I když definici Eurostatu lze plně využít pro statistické účely, s ohledem na existující rozdíly a různé přístupy se zdá velmi obtížné stanovit společnou jasnou definici slova „městský“ v rámci politiky soudržnosti, a proto by měla být otázka definice v souladu se zásadou subsidiarity ponechána na členských státech.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Vypracování strategie hospodářského, sociálního a územního rozvoje vyžaduje, aby byl pojem „městský“ omezen v politice soudržnosti na ty oblasti, pro něž je k dispozici podrobný soubor údajů, neboť tyto problémy lze posoudit pouze pomocí jasných a výstižných údajů.
The drawing up of an economic, social and territorial development strategy requires the notion of urban in cohesion policy to be limited to those areas where there is a detailed data set available as it is only with clear and concise data the problems can be measured.
Chceme-li měřit pokrok a definovat problémy městských území, je pro to nutné mít k dispozici podrobné statistické údaje.
In order to measure the progress and identify the problems of urban areas it is then necessary to have detailed statistical data available.
To vedlo ke vzniku velice užitečného projektu European Urban Audit.
This has given rise to the very useful European Urban Audit.
Městská dimenze v politice soudržnosti
Urban Dimension in Cohesion Policy
V minulosti stál městská dimenze stranou hlavní části strukturálních operací.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Od roku 1990 se provádějí městské pilotní projekty.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Od roku 1994 existoval program iniciativy Společenství URBAN, který umožňoval podporu integrovaných modelů místního rozvoje.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Zatímco během předchozího programového období byly jednotlivým iniciativám Urban přiděleny zvláštní finanční prostředky, v období 2007–2013 tomu tak není.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Po přijetí nových předpisů upravujících strukturální fondy byla politika rozvoje měst začleněna do cílů Soudržnost a Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost, což podtrhlo význam, který tomuto aspektu politiky soudržnosti Unie přikládá.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Proto se členským státům doporučilo, avšak neuložilo jako povinnost, aby do národních strategických referenčních rámců a operačních programů při jejich vypracovávání začleňovaly trvale udržitelný rozvoj měst jako strategickou prioritu.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Nicméně pokud by tak neučinily, do značné míry by to vedlo – vzhledem k významu měst a městských aglomerací v hospodářské struktuře Evropy – k popření všech plánů, které by si případně stanovily, aby byly dynamickými subjekty podílejícími se na úsilí Unie o dosažení jejích cílů.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Stávající revidované předpisy dovolují řídícím orgánům využít při spravování fondů určených k financování rozvoje měst celou řadu partnerství veřejného a soukromého sektoru.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Strukturální fondy tak mohou financovat operace finančního inženýrství, jako jsou fondy rizikového kapitálu, garanční fondy nebo fondy úvěrové.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Evropská komise a EIB připravily tři finanční nástroje, kterými jsou JEREMIE
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
Usnadnění přístupu k finančním prostředkům při zahájení podnikání a rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků. , JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Podpora příprav významných projektů. a JESSICA
Supports the preparation of major projects AND JESSICA
Podpora finančního inženýrství v oblasti městského rozvoje. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
Na rozvoj měst se nejvíce zaměřuje JESSICA (anglická zkratka názvu:„Společná evropská podpora trvale udržitelných investic do městských oblastí“).
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas ) represents the greatest interest for urban development.
Má za cíl dosažení pákového efektu pomocí dostupných finančních prostředků.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Navrácené prostředky musí být znovu investovány do rozvoje měst nebo přiděleny řídícímu orgánu pro účely dalších městských projektů.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Ve skutečnosti je Jessica v současné době stále v rané fázi.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Rozsah uplatňování městské dimenze v členských státech dosud nebyl komplexně zhodnocen.
So far, there has been no complex evaluation of the scope of implementation of urban dimension in the Member states.
Prvotní postřehy však nejsou příliš povzbuzující.
However first observations are not very positive.
Například vnitrostátní orgány a regiony většinou nerozhodly o přenesení působnosti na městské orgány, neboť dávají přednost výzvám k předkládání návrhů v jednotlivých odvětvových politikách.
For example national authorities and regions mostly did not decide to give cities the possibility sub-delegation as they prefer to call for proposals in the different sector policies.
Budoucí směřování
Future Orientations
Pokud jde o rozvoj měst, mnohé se provádí na mezivládní a mezinárodní úrovni.
Much is being done at an intergovernmental and international organization level with regards to urban development.
Je však několik oblastí, které by potřebovaly pečlivější sledování, jemnější ukazatele a vývoj podobných metodik pro uplatňování integrovaného, trvale udržitelného rozvoje měst.
However there are some areas which could do with closer monitoring, finer indicators, and the development of similar methodologies for the implementation of integrated sustainable urban development.
Kromě toho, pokud by v budoucnu vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, bude územní soudržnost a její složka, rozvoj měst, převedena pod společnou odpovědnost členských států a Unie.
Furthermore, should Lisbon enter into force in the future; territorial cohesion and its constituent, urban development will be the joint responsibility of Member States and the Union.
Programy rozvoje měst musí koncipovat a provádět na místní a regionální úrovni ti, kdo rozumí místním lidem a podnikatelskému prostředí.
Urban development programmes must be conceived and executed at the local and regional level by those who understand local people and the business environment.
V této souvislosti je přenesení působnosti velmi důležitým nástrojem pro zvýšení správní kapacity řízení na místní úrovni i pro získání skutečné role při územním a evropském růstu.
In this context sub-delegation is a very important tool, both to enhance local management administrative capacity and to become a real actor of the territorial and European growth.
To, zda regionální a subregionální organizace skutečně získají vyšší odpovědnost za programování a poskytování strukturálních fondů, záleží nejen na vytvoření příznivého rámce na úrovni EU, pokud jde o nařízení a pokyny, ale také na míře, do jaké jsou národní a regionální správa a řídící orgány připraveny se do těchto fondů prakticky zapojit a učinit příslušná opatření.
Whether regional or sub-regional organizations actually acquire greater responsibilities for Structural Funds programming and delivery depends not only on the creation of a positive framework at EU level, in terms of the Regulations and Guidelines, but also on the extent to which national and regional governments and managing authorities are prepared to accept and provide for their increased hands-on involvement.
V této souvislosti je sporné, do jaké míry funguje dobrovolný rámec.
In this context it is questionable to what extent the voluntary framework works.
V souvislosti s přístupem víceúrovňové správy by v budoucnu měla být vedle úlohy regionální a národní správy jako prostředníka přesně vymezena také úloha měst a městská dimenze by měla být povinná.
In the future, the clear role of cities alongside regional and national governments as intermediary bodies should be envisaged, in the context of the multi-level governance approach and the urban dimension should be mandatory.
Často se stává, že se připraví nesouvisející rozvojové plány předtím, než města dokončí integrované plány rozvoje měst.
It often arises that unrelated development plans are prepared before the integrated urban development plans have been finalised by cities.
Mají-li být integrované rozvojové plány životaschopné, je velmi důležité, aby byla vytvořena reprezentativní struktura řízení a rozhodování.
For the integrated urban development plans to be viable it is crucial that a representative management and decision making structure is in place.
Myšlenka integrovaného městského rozvojového plánu navíc představuje cestu vpřed pouze tehdy, pokud budou k dispozici dostatečné zdroje.
Furthermore the idea of integrated urban development plan constitutes the way forward only if sufficient resources are available.
Zpravodaj se proto domnívá, že vyčlenění rozpočtových přídělů, jako tomu bylo v rámci iniciativ URBAN, by mělo napomoci zajistit, že městská dimenze získá dostatečné zdroje, a proto navrhuje povinné minimální finanční prostředky.
It is then your rapporteur's view that the earmarking of budgetary allocations such as existed under the Urban initiatives would be conducive to ensuring that the urban dimension receives adequate resources and he therefore calls for minimum funds to be made mandatory.
Doporučuje, aby šlo o částku 1 000 EUR (u iniciativy Společenství Urban II byla minimální výdajová částka stanovena na 500 EUR na obyvatele).
These he suggests should be set at EUR 1.000 (at the Community initiative Urban II the minimum level of expenditure was set at EUR 500 per inhabitant).
Aby byl rozvoj měst účinný a Společenství dosáhlo v rozumné době lipských cílů, je nutné přesně stanovit významné finanční zdroje.
To be effective and to achieve the Leipzig objectives within a reasonable time throughout the Community, urban development requires clearly identified important financial resources.
Na zajištění rychlé konvergence městských oblastí v nejchudších zemích se musí vyznamnou měrou podílet i soukromý sektor.
The private sector also has an important part to play in ensuring the rapid convergence of the urban areas in the poorest countries.
Partnerství veřejného a soukromého sektoru soustřeďující své úsilí na výstavbu infrastruktury a bydlení.
Public private partnerships concentrating their efforts on infrastructure construction and housing.
Mají-li dotace a půjčky dosáhnout požadovaného vlivu k zajištění rychlého a účinného rozvoje, je nezbytně nutné využívat účinné finanční nástroje a úvěrové facility.
The use of effective financial tools and credit facilities are all indispensable if the grants, and loans are to achieve the desired leverage to ensure rapid and effective development.
Velký rozvojový potenciál mají nástroje finančního inženýrství, jako je Jessica.
Financial engineering instruments such as Jessica have a significant development potential.
Je třeba zdůraznit revolvingový princip nástroje JESSICA a jeho významný rozvojový potenciál.
The revolving principle of JESSICA and its potential for economic growth needs to be stressed.
Jessica by měla být primárním nástrojem pro financování projektů trvale udržitelného rozvoje měst.
Jessica should be a primary tool for the financing of sustainable urban development projects.
Zdá se, že zatímco je o myšlence integrované politiky pro uplatňování opatření napříč odvětvími pronášeno mnoho prázdných slov, správní struktury v členských státech jsou někdy nedostatečně přizpůsobeny k podpoře horizontální spolupráce.
It would appear that whilst much lip service is paid to the idea of an integrated cross sector implementation policy the governance structures in place in Member States are sometimes ill adapted to encouraging horizontal cooperation.
Vedle regionální politiky existují další finanční politiky Společenství, které mají na města vliv a také nabízejí finanční zdroje, jichž lze v rámci území měst využít.
Apart from the regional policy, there are other Community financial policies that influence cities and also offer financial resources that can be used on city territories.
Nejvýznamnějšími se jeví evropská dopravní politika a evropská politika pro výzkum a vývoj.
Amongst them, the European Transport Policy and the European Research and Development Policy seem to be the most important.
Výsledkem je pak nedostatečné přizpůsobení metodiky potřebám.
Consequently the result is a lack of methodology adapted to needs.
Neexistence struktury řízení napříč odvětvími, která by byla oprávněna zajišťovat nezbytnou spolupráci a přijímat nezbytná rozhodnutí, může být vážnou překážkou.
The absence of a cross sector management structure with the authority to ensure the necessary coordination and take then necessary decisions can be a major problem.
Tyto politiky by měly být v budoucnu lépe provázány s politikou soudržnosti.
In the future these policies should be more closely interlinked with Cohesion policy.
Problémy měst a způsoby jejich řešení ve prospěch všech zainteresovaných stran se v jednotlivých zemích a městech liší.
Urban problems and the means to manage them to the advantage of all concerned varies from country to country and from town to town.
Síla Evropy spočívá v její kulturní rozmanitosti, v bohatství měst, vesnic a venkova a její kulturní krajiny.
The strength of Europe lies in its cultural variety, in the richness of its cities, towns, villages and countryside and its cultural landscapes.
Města a regiony spolu soutěží, ale současně musí vzájemně spolupracovat, aby byly schopné obstát v celosvětovém měřítku.
Cities and regions are in competition with each other, but at the same time they need mutual cooperation, in order to be able to compete world-wide.
Obrovský význam má výměna zkušeností a osvědčených postupů v oblasti rozvoje a rekonstrukce evropských měst.
The exchange of experiences and best practice about the development and reconstruction of European cities is of outstanding importance.
Starší členské státy se musí se státy, které do Unie vstoupily teprve nedávno, sdílet své nejúspěšnější zkušenosti, ale také je upozorňovat na úskalí, se kterými se setkaly.
The experience of the most successful as well as the pitfalls encountered by the older Member States need to be shared by those who have recently joined.
Významnou úlohu sehrávají v tomto ohledu instituce jako Rada evropských měst a regionů, Eurocities, Evropská síť informací o městech, QeC ERAN a mnoho dalších.
Institutions such as CEMR, Eurocities, EUKN, QeC ERAN and many others play an indispensable role in this regard.
V neposlední řadě je nutné k problémům měst přistupovat v širším kontextu dělení na městské a venkovské oblasti a zajistit harmonizovaný rozvoj center, širších měst i příměstských oblastí.
Lastly, but in no way least, it is important to approach urban problems in the wider context of the urban – rural divide and ensure harmonious development of inner, wider and suburban areas.
o evropské bezpečnostní strategii a EBOP
on the European Security Strategy and ESDP
MENŠINOVÉ STANOVISKO,...............................................................................................12
MINORITY OPINION.............................................................................................................12
– s ohledem na Lisabonskou smlouvu,
– having regard to the Treaty of Lisbon,
– s ohledem na Evropskou bezpečnostní strategii (EBS) nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“ schválenou Evropskou radou dne 12. prosince 2003,
– having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled “A secure Europe in a better world”, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– s ohledem na strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, kterou schválila Evropská rada dne 12. prosince 2003,
– having regard to the EU Strategy against the Proliferation of Weapons of Mass Destruction, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– s ohledem na závěry předsednictví přijaté na zasedání Evropské rady ve dnech 11.–12. prosince 2008 a zprávu generálního tajemníka/vysokého představitele o provádění EBS
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 11-12 December 2008 and the report of the Secretary General/High Representative on the implementation of the ESS
– s ohledem na závěry zasedání Evropské rady o Evropské bezpečnostní a obranné politice (EBOP) ze dne 12. prosince 2008,
– having regard to the European Council Conclusions concerning the European Security and Defence Policy (ESDP) adopted on 12 December 2008,
– s ohledem na zprávu vysokého představitele a Evropské komise pro Evropskou radu nazvanou „Změna klimatu a mezinárodní bezpečnost“,
– having regard to the paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled “Climate change and international security”,