natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Daňové ráje bezesporu přispívají k oslabování kvality institucí a politického systému v rozvojových zemích.
Indeed, tax havens contribute to weakening the quality of institutions and the political system in developing countries.
Zvyšují ziskovost hospodářské trestné činnosti, podněcují snahy o získání vyšších výnosů a zvyšují nerovnoměrné rozdělování daňových příjmů.
They make economic crime more profitable, encourage rent-seeking and increase the inequitable distribution of tax revenues.
i) Utajování informací v daňových rájích vytváří informační asymetrii mezi investory a následně snižuje účinnost mezinárodních finančních trhů.
i) The secrecy practised in tax havens creates information asymmetry between investors, and consequently reduces the efficiency of international financial markets.
Tato situace vede k nárůstu rizikové prémie, v důsledku čehož se zvyšují výpůjční náklady pro bohaté i chudé země.
This situation leads to higher risk premiums and thereby increases borrowing costs for both rich and poor countries.
ii) Na základě daňových dohod se z daňových rájů stávají výhodnější sídla.
ii) Tax treaties help to make tax havens a more favourable location.
Rozsáhlá síť dvoustranných daňových dohod má za cíl překonat možný problém dvojího zdanění, který souvisí se zásadou, že v rámci mezinárodního daňového práva má právo zdaňovat kapitálové zisky jak země, kde má majitel bydliště nebo kde je registrován (zásada bydliště), tak i země, kde byl příjem získán (zásada země původu).
A large network of bilateral tax treaties seeks to overcome the potential problem of double taxation resulting from the principle that under international tax law, both the country where an owner is domiciled or registered (domiciliary principle) and the country where the income is earned (source state principle) have the right to tax capital gains.
V případě daňových rájů, kde se právnické osoby registrují u jurisdikce pouze pro daňové účely, povede zavedení zásady bydliště k nerovnoměrnému rozdělování příjmů, neboť v daňových rájích probíhá ve skutečnosti velmi slabá hospodářská aktivita.
In case of tax havens, where legal entities merely register in a jurisdiction for tax facilities, the implementation of the domiciliary principle engenders an unequal division of tax revenues, since very little of the economic activity actually takes place in the tax haven.
Za těchto okolností by bylo v souladu se zásadami spravedlivosti ponechat právo na zdanění zemi původu.
In such circumstances, principles of fairness suggest that the right to tax should lie with the source country.
iii) Zatímco mnoho daňových dohod uzavřených mezi členy OECD a rozvojovými zeměmi zohlednilo dopad zásady bydliště na rozdělování daní tak, že zemi původu umožnily zavést srážkovou daň do určité výše (tento systém tudíž zaručí, že země původu rovněž získá podíl na daňových příjmech), daňové dohody uzavřené mezi daňovými ráji a ostatními rozvojovými zeměmi takovou srážkovou daň nestanovují.
iii) While many tax treaties between OECD members and developing countries have taken account of the effect of the domiciliary principle on the distribution of taxes by giving the source country the right to impose a withholding tax up to a specified amount (this system ensures therefore that the source country also receives a share of the tax revenues), tax treaties established between tax havens and other developing countries make no provision for such a withholding tax.
iv) Daňové dohody uzavřené mezi daňovými ráji a rozvojovými zeměmi často přispívají ke značnému snížení daňové základny rozvojových zemí, vzhledem k tomu, že nestabilní veřejné finance představují pro mnoho rozvojových zemí hlavní problém.
iv) Tax treaties between tax havens and developing countries often contribute to a significant reduction in the tax base of the latter, while weak public finances are one of the principal challenges in a number of developing countries.
Daňové dohody navíc nepostihnou škodlivé systémy, které v daňových rájích existují (např. používání pravidel o zachovávání mlčenlivosti a uvádění fiktivního bydliště).
Furthermore, tax treaties will not affect the harmful structures that exist in tax havens (such as the use of secrecy rules and fictional domiciles).
Proto je důležité zajistit, aby daňové dohody nebrzdily další opatření zaměřená proti daňovým rájům a aby byly odpovídajícím způsobem revidovány.
Therefore, it is important to ensure that tax treaties will not constrain further action against tax havens and should be revised accordingly.
Stanovování nesprávných cen transakcí uvnitř skupiny za účelem převodu zisků z jurisdikcí s vysokou úrovní zdanění do jurisdikcí s nízkou úrovní zdanění je jednou z nejmarkantnějších hybných pák nezákonného odlivu finančních prostředků.
Incorrect pricing of intra-group transactions with the aim of transferring profits from a high-tax to low-tax jurisdictions, is one of the most prominent drivers of illicit financial outflows.
Představuje veliký problém pro bohaté i chudé země – vede ke značnému narušení hospodářské soutěže mezi národními a nadnárodními společnostmi a může způsobit výraznou ztrátu daňových příjmů.
It constitutes a major problem for both rich and poor countries: it leads to extensive competitive distortions between national and multinational companies, and can cause a substantial loss of tax revenues.
Ačkoliv existují pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování u nadnárodních společností, je stále prostor pro jejich zdokonalení.
Although OECD guidelines on transfer pricing by multinational enterprises exist, there is space to improve them.
Přestože se řada mezinárodních organizací zabývá problémy v souvislosti se škodlivými dopady daňových rájů (OECD, MMF, Finanční akční výbor (FATF), Fórum pro finanční stabilitu (FSF), OSN), nemá žádná z těchto organizací mandát zaměřený konkrétně na daňové ráje.
While a number of international organisations work on issues related to the harmful effects of tax havens (OECD, IMF, FATF, FSF, UN), none of these organisations have a mandate directed specifically at tax havens.
Mezinárodní spolupráce v této oblasti se v prvé řadě zaměřuje na praní peněz a na uzavření daňových dohod, které zahrnují právo na získání informací týkající se konkrétních daňových otázek od ostatních zemí.
International collaboration in this area is aimed primarily at money laundering and at establishing tax treaties that include the right to obtain information from other states on specific tax matters.
Mezinárodní rámec se navíc vyznačuje několika zásadními nedostatky:
Moreover, the international framework suffers from several fundamental weaknesses:
· rozvojové země nejsou součástí řady iniciativ (jako v případě OECD a FATF);
· developing countries are excluded from a number of initiatives (as in the case of the OECD and FATF);
· žádná z iniciativ není vhodná pro odstranění hlavních problémů v souvislosti s nezákonnými finančními toky, mezi něž patří nedostatečná automatická výměna informací o vlastnických poměrech a nedostatek informací o vnitropodnikovém oceňování v rámci společností;
· none of the initiatives are suited to overcoming the principal problems related to illicit financial flows, among which the lack of automatic exchange of information on ownership and insight into transfer pricing within companies;
· plná účast na různých fórech a iniciativách často vyžaduje určitou úroveň odbornosti a kapacity, kterou mnoho rozvojových zemí nemá.
· full participation in the various fora and initiatives often call for a level of expertise and capacity which many developing countries do not possess.
D. „Prokletí přírodních zdrojů“
D. The ‘ natural resource curse ’
Velký počet zemí, jež lze nazvat „rentiérskými“ (využívají vysoké příjmy plynoucí z přírodních zdrojů, zejména z ropy a nerostných surovin), které pro své občany nemusí zavést daně, se zpravidla vyznačují tím, že:
A wide range of countries that can be dubbed ‘rentier’ states (they benefit from abundant natural resource rents, particularly those from oil and minerals) which do not need to tax their citizens tend to:
· jsou nezávislé na občanech-daňových poplatnících, a tudíž nereagují na jejich potřeby;
· be independent of citizen-taxpayers, and therefore unresponsive to them;
· chybí jim podněty k tomu, aby podporovaly široký hospodářský rozvoj;
· have few incentives to promote broad economic development;
· používají příjmy z ropy k uplacení opozice a k financování represivní vnitřní bezpečnosti;
· use oil revenues to buy off opposition, and to fund repressive internal security;
· postrádají motivaci k tomu, aby zavedly účinné byrokratické aparáty pro výběr a správu daní.
· have few incentives to establish effective bureaucracies to raise and manage taxes.
Tyto iniciativy je třeba podporovat, nadnárodní společnosti však zároveň musí zveřejňovat dosažené zisky a placené daně podle jednotlivých zemí tak, aby bylo možné srovnat, kolik zaplatily v každé rozvojové zemi, v níž působí.
Such initiatives need to be supported, while transnational corporate companies need to disclose profits and taxes paid on a ‘country-by-country’ basis so as to make it possible to compare what they pay in every developing country where they operate.
Předkládání zpráv za jednotlivé země souvisí s podporováním sociální odpovědnosti podniků ze strany nadnárodních společností.
Country-by-country reporting goes hand-in-hand with the support of multinational companies for corporate social responsibility.
Globalizace zhoršuje fiskální problémy, protože je stále obtížnější zdaňovat mezinárodně mobilní kapitál.
Globalisation exacerbates fiscal problems, as internationally mobile capital becomes more difficult to tax.
Tento problém se týká zejména zdanění kapitálových zisků společností registrovaných v daňových rájích.
This problem relates particularly to taxation of capital gains by companies registered in tax havens.
Rozvojové země by měly mít nezbytný politický prostor k prosazení kapitálových regulací a ostatních opatření k odvrácení spekulací a zajištění finanční stability.
Developing countries should have the necessary policy space to impose capital controls and other measures to deflect speculation and ensure financial stability.
Rozšíření daňové základny
Widening the tax base
Rozšíření daňové základny je pro chudé země prioritou v úsilí pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí
Widening the base is a key priority to enable poor countries to achieve the MDGs
Zatímco daně z příjmu fyzických osob tvoří v rozvinutých zemích okolo 7 % HDP a platí je přibližně 45 % obyvatelstva, u rozvojových zemí tento údaj činí pouze 2 % HDP, přičemž je platí méně než 5 % obyvatel. .
Where personal income tax generates around 7% of GDP in developed countries - and is paid by about 45% of the population, the corresponding number for developing countries is only 2% of GDP - paid by less than 5% of the population. .
Během posledních dvaceti let došlo v oblasti daňových reforem celosvětově k odklonu od závislosti na obchodních daních k zavedení spotřebních daní se širokým základem (DPH).
Over the last twenty years, tax reforms worldwide have seen a shift away from reliance on trade taxes, and the introduction of broad-based consumption taxes (VAT).
Jedním z problémů, které je nutné řešit, je relativní pokles obchodních daní (v důsledku liberalizace celních sazeb) a zavedení spotřebních daní, např. DPH nebo energetické daně.
One problem to address is the relative decline of trade taxes (as a result of tariff liberalisation) and the introduction of consumption taxes such as VAT or energy taxes.
Ačkoliv nepřímé zdanění je praktickým způsobem, jak rozšířit daňovou základnu v ekonomikách s rozsáhlými neoficiálními sektory, DPH není vhodným nástrojem, protože zahrnuje regresivní systém zdanění.
Although indirect taxation is a practical way forward to widen the tax base in economies with large informal sector, VAT is not an ideal instrument since it consists of a regressive system of taxation.
Nevýhodou DPH je navíc to, že její výběr je obtížnější než výběr obchodních daní, které nahradila.
Moreover, VAT has the disadvantage of being harder to collect than the trade taxes it has replaced.
Daňová reforma by se měla zaměřit na rozvoj přímého zdanění a přitom zajistit, aby nadnárodní společnosti platily spravedlivý podíl daní.
Tax reform should be geared to developing direct taxation, while ensuring that multinational enterprises pay a fair share of taxes.
Zodpovědnost za strategii zdanění
‘ Ownership ’ of taxation strategy
U daňového systému nejde pouze o technickou záležitost, kterou lze přenést z jednoho prostředí do jiného, aniž bychom zohlednili místní orgány.
Taxation is not just a technical issue which can be transferred from one context to another without taking account of local authorities.
Dárcovský přístup se musí citlivě přizpůsobit specifickým sociálně-ekonomickým podmínkám každé země.
Donor's approach must be sensitive to each country's specific socio-economic environment.
Lepší koordinace mezi dárci
Better coordination between donors
Dárci mohou udělat pro podporu úsilí o zvýšení příjmů v partnerských zemích více, a to způsobem, jenž může pomoci zlepšit správu.
Donors can do more to support revenue-raising efforts in partner countries in ways that are likely to improve governance.
Studie, kterou v roce 2005 provedl MMF, ukazuje, že z 7,1 miliardy USD využitých v roce 2005 na dvoustrannou pomoc pro státní správu, hospodářskou politiku a finanční řízení ve veřejném sektoru bylo pouze 1,7 % určeno na pomoc pro daňovou oblast.
A study led by the IMF in 2005 shows that of the USD 7.1 billion spent in 2005 on bilateral aid for government administration, economic policy and public sector financial management, only 1.7% went on tax related assistance.
Údaje za roky 2004, 2003 a 2002 byly 2,7 %, 2,2 % a 3,5 %
The figures for 2004, 2003 and 2002 were 2.7%, 2.2% and 3.5% respectively
Zdroje: „Správa, zdanění a zodpovědnost: otázky a postupy“, OECD 2008. .
Sources: ‘Governance, Taxation and Accountability: issues and practices’, OECD 2008. .
Kromě toho je potřeba lépe zohlednit dopad rozdílných způsobů podpory na domácí odpovědnost a daně.
In addition, there is a need to better reflect the impact of different aid modalities on domestic accountability and tax.
6. žádá, aby byla zavedena daň z finančních operací; příjem z této daně by zlepšil fungování trhu, neboť by byly omezeny spekulace, a přispíval by k financování globálních veřejných statků, jako je rozvoj a boj proti změně klimatu, a ke snížení schodků veřejných financí; domnívá se, že tato daň by měla mít co nejširší základ, pokud by k tomu však nedošlo, že by měla být daň z finančních operací nejprve zavedena na úrovni EU; vyzývá Komisi, aby co nejdříve vypracovala studii proveditelnosti při zohlednění nutnosti zajistit rovné podmínky na celosvětové úrovni a aby ve vhodných případech předložila konkrétní legislativní návrhy;
Calls for the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods such as development and the fight against climate change, and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible but, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at the EU level; calls on the Commission to swiftly produce a feasibility study taking into account the global level playing field and, if appropriate, to come forward with concrete legislative proposals;
9. požaduje, aby byl zaručen soulad mezi finanční podporou ze strany EU a poskytováním přístupu na trhy EU pro určité země na straně jedné a úrovní jejich spolupráce s ohledem na zásady řádné správy v daňové oblasti na straně druhé;
Calls for coherence between EU financial support and the provision of access to EU markets for particular countries and for their level of cooperation with the principles of good governance in the area of taxation to be enforced;
Domnívá se, že má-li se zajistit, aby byly všechny podniky a odvětví jednotně pokryty, je třeba, aby EU tuto zásadu zavedla v rámci nadcházejících revizí směrnice o transparentnosti a směrnic EU o účetnictví, přičemž by Komise měla na mezinárodní úrovni vyvinout tlak na to, aby IASB okamžitě vytvořila odpovídající komplexní standardy.
Takes the view that, in order to ensure that all sectors and all companies are uniformly covered, the EU should introduce the principle as part of the upcoming revisions of the transparency directive and the EU accounting directives, while at the international level the Commission should exert pressure on the IASB swiftly to develop the corresponding comprehensive standard.
Opětovně proto vyzývá Komisi, aby v průběhu příštích šesti měsíců podala Parlamentu zprávu o výsledku svých veřejných konzultací a o svých diskusích s IASB.
Calls once again on the Commission to report back to Parliament on the outcome of its public consultation and on its discussions with the IASB within the next six months.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
RÉSULTAT DU VOTE FINAL EN COMMISSION
Výsledek konečného hlasování
Résultat du vote final
Členové přítomní při konečném hlasování
Membres présents au moment du vote final
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Suppléant(s) présent(s) au moment du vote final
2) přítomný(í) při konečném hlasování
2) présent(s) au moment du vote final
2. vyzývá k systematickému provádění podpůrných opatření pro daňové reformy v rámci dohod o hospodářském partnerství (EPA), a to zejména v podobě hmotné pomoci (informační systémy) a organizační pomoci (vzdělávání v právní a daňové oblasti pro zaměstnance daňové správy), pokud o něj požádá kterákoli z rozvojových zemí; zdůrazňuje, že je nezbytné věnovat zvláštní úsilí africkým zemím, jimž se ne vždy dostává dlouhodobé pomoci v oblasti daní;
Calls for the systematic implementation, in the framework of Economic Partnership Agreements (EPAs), of measures to support tax reforms, in the form of both material assistance (IT systems) and organisational assistance (legal and tax training for tax authority staff), if requested by a developing country; emphasises the need to make a special effort with African countries, which still do not receive long-term assistance on taxation matters;
6. podporuje názor, že je nutné, aby OECD vypracovala nové pokyny pro stanovování cen převodů, což je nejlepší prostředek, jak zabránit některým nadnárodním společnostem v převádění svých zisků do zemí s výhodnějším zdaněním, a zajistit, aby tyto společnosti odváděly své daně v zemích – včetně rozvojových –, ve kterých své zisky skutečně vytvořily;
Considers it necessary for the OECD to draw up new guidelines on transfer pricing, an essential way of preventing certain multinationals from transferring their profits to the countries with the most favourable tax regimes and ensuring that they pay their taxes in the countries – including developing countries – where they have actually generated their profits;
8. domnívá se, že rozvoj účinného daňového systému v rozvojových zemích se musí stát oporou jejich veřejných financí; domnívá se, že nová investiční politika EU v rozvojových zemích by měla přispět k vytvoření lepšího prostředí, které bude vhodnější pro soukromé zahraniční a vnitrostátní investice, a vytvořit podmínky pro účinnější mezinárodní pomoc; připomíná, že investiční politika EU se musí zaměřovat na rozvoj MSP, mj. prostřednictvím poskytování mikroúvěrů, a musí podporovat inovace, efektivnost veřejných služeb, partnerství veřejného a soukromého sektoru a předávání znalostí s cílem podporovat růst;
Considers that the development of an efficient tax system in developing countries must become the backbone of their public finances; considers that the new EU investment policy in developing countries should contribute to establishing an environment more favourable to foreign and domestic private investment and to creating the conditions for more effective international assistance; recalls that the EU’s investment policy must focus on SME development, including through the provision of micro-credit, and encourage innovation, public service efficiency, public-private partnerships and knowledge transfer in order to promote growth;
10. vyzývá k tomu, aby byl v rámci dohod o hospodářském partnerství vytvořen mechanismus nezávislé kontroly pro hodnocení čistého fiskálního dopadu zrušení cel a současně pokroku, jehož bylo dosaženo v oblasti daňových reforem v jednotlivých zemích; vyzývá k zavedení ustanovení, jehož cílem bude povinná celková revize každé dohody o hospodářském partnerství do tří až pěti let a které umožní změnu ustanovení dané dohody, jež přispěje k odstraňování chudoby, k udržitelnému rozvoji a regionální integraci; dále vyzývá k povinnému hodnocení pokroku jednotlivých zemí při provádění daňových reforem nebo účinného výběru daní v souladu s nejnovějšími verzemi vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku.
Calls for the creation, in the EPA framework, of an independent monitoring mechanism to assess the net tax impact of abolishing customs duties and, at the same time, the progress being made in the area of tax reform country by country; calls for a clause to be introduced providing for a mandatory overall review of all EPAs within three to five years and for the provisions of each agreement to be amended to make them more conducive to poverty eradication, sustainable development and regional integration; calls, further, for a mandatory review of individual countries’ progress in implementing tax reforms or efficient tax collection in line with the latest versions of the OECD Model Tax Convention on Income and on Capital.
k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ...........................................................41
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................42
o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology
– s ohledem na návrh Komise předložený Radě ( KOM(2008)0854 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0854 ),
– s ohledem na článek 27 nařízení (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění), podle něhož bylo nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití, s účinností od 27. srpna 2009 zrušeno,
– having regard to Article 27 of Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items (recast), pursuant to which Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology has been repealed with effect from 27 August 2009,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci ( A6-0028/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0028/2011 ),
Nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000 , kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití
Council Regulation amending Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology