natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Není ostatně udivující, že sotva rok poté, co byla zavedena reforma společné organizace trhu s bavlnou, došlo ke snížení produkce v tomto odvětví o 20 % v Řecku a o více než 50 % ve Španělsku.
It is hardly surprising, moreover, that barely a year after the implementation of the reform of the COM in cotton, production in this sector has registered a 20% fall in Greece and a more than 50% fall in Spain.
Počet zemědělských podniků se snížil o 11 % v Řecku a o 25 % ve Španělsku.
The number of farms has dropped by 11% in Greece and 25% in Spain.
Pokud jde o vyzrňovací stanice, mnohým z nich hrozí uzavření, protože jejich fungování už není rentabilní.
As regards the ginning plants, many of them have faced the possibility of having to close their doors, as it is no longer viable for them to operate.
Výše uvedené skutečnosti ukazují, že oprávněnost výhrad k účinnosti nového nařízení vyjádřených během reformy v roce 2004 se prokázala ještě mnohem dříve, než se očekávalo.
The above tends to the conclusion that the reservations voiced at the time of the 2004 reform about the effectiveness of the new regulation have proven, much sooner than anticipated, to be well-founded.
Po přezkoumání návrhu můžeme konstatovat, že navrhovaná podmínka, aby vázaná podpora byla poskytována jen v případě, že dojde ke sklizni výrobku, je krok správným směrem, stejně jako zavedení značky jakosti s cílem podpořit bavlnu pěstovanou ve Společenství.
After examining the proposal, we are of the opinion that the granting of coupled support only when the product is harvested is a step in the right direction, as is the creation of a quality mark to promote Community cotton.
Váš zpravodaj by také rád zdůraznil, že je třeba, aby byl urychleně splněn závazek Komise přezkoumat případný zápis bavlny mezi produkty, které spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin, jakož i na seznam výrobků způsobilých pro informační a propagační podporu.
Your rapporteur would also like to stress that the Commission should act promptly on its commitment to look at the possibility of including cotton among the products that fall within the scope of Regulation (EC) No 510/2006, on the protection of geographical indications and designations of origin, and on the list of products eligible for information and promotion actions.
Zpravodaj se domnívá, že rozhodnutí Evropského soudního dvora je příležitostí provést v co největší míře účinné opravy ve prospěch pěstování bavlny ve Společenství.
The rapporteur believes that the decision of the Court of Justice provides an opportunity to make suitable adjustments to the proposal, where possible, to benefit Community cotton production.
V tomto duchu váš zpravodaj konkrétně navrhuje:
The following, therefore, is specifically proposed:
– na základě zásady subsidiarity umožnit členským státům, pokud to považují za nutné pro zajištění rentability jejich vyzrňovacích stanic, zvolit si rozdílný procentní podíl vázané podpory, který však nesmí být nižší než 35 %;
– offering Member States the freedom, on the basis of the subsidiarity principle and where they deem it necessary for the viability of their ginning plants, to opt for a higher percentage of coupled support, the amount of which may not, however, be lower than 35%;
– převést prostředky, které nebyly využity na vázanou podporu, do „národního přídělu“, aby mohly být využity k překonávání závažných problémů v odvětví (především s ohledem na konkurenceschopnost), které by mohly způsobit snížení rozlohy obdělávaných ploch přesahující limity určené členskými státy;
– the transfer, in view of the fact that the serious difficulties the sector faces (essentially in terms of competitiveness) could result in a reduction in the growing areas beyond the limits set by the individual Member States, of unused coupled support to the national envelope in order to tackle the aforementioned problems;
– zahrnout do „národního přídělu“ prostředky určené na restrukturalizaci regionů, v nichž se pěstuje bavlna, ve výši 22 milionů EUR (což odpovídá 2,74 % podpor), které neměly být přesunuty do druhého pilíře;
– including in the national envelope funding of EUR 22 million (which corresponds to 2.74% of support) for the restructuring of cotton-growing regions, which should not have been transferred to the second pillar;
– poskytnout část položek „národního přídělu“ pěstitelům, kteří pěstují kvalitní plodinu, jakožto jakostní prémii, na základě přesných kritérií a s cílem posílit konkurenceschopnosti bavlny pěstované ve Společenství;
– allocating part of the national envelope, on the basis of precise criteria, to farmers developing a high-quality product as a quality premium in order to boost the competitiveness of Community cotton;
– ponechat rozhodnutí Rady týkající se společné organizace trhu s bavlnou v platnosti až do roku 2013 a nikoli jen do roku 2010, jak stanoví nařízení č. 1782/2003.
– for the Council decisions relating to the COM in cotton to remain in force until 2013, not 2010 as stated under Regulation No 1782/2003.
Zachování prosperujícího odvětví zemědělství ve Společenství, kterým je pěstování bavlny, je naprosto zásadní a je třeba brát v potaz:
Safeguarding a prosperous sector of Community agriculture such as cotton production is crucial and we must not ignore:
a) hospodářské dopady, které by mohlo mít ukončení pěstování této plodiny, které je v zemích, ve kterých se bavlna pěstuje, tradiční činností; v některých regionech těchto zemí pocházejí příjmy výhradně z pěstování bavlny;
a) the economic impact of abandoning the production of cotton, which is a traditional activity in countries in which cotton is grown; in some regions of these countries, cotton-growing is the sole source of income;
b) ekologický rozměr tohoto problému, neboť pěstování bavlny také napomáhá zachování krajiny a boji proti erozi půdy vyňaté z produkce;
b) the environmental aspect of the problem, as cotton-growing also plays a part in preserving landscapes and preventing soil erosion through the set-aside policy;
c) sociální kritéria týkající se vylidňování venkova, nedostatečné životaschopnosti vyzrňovacích stanic a nárůstu nezaměstnanosti, který je důsledkem tohoto stavu.
c) social factors linked to the desertification of countryside, the non-viability of ginning plants and the consequent rise in unemployment.
Tím, že v roce 2004 zrušil reformu společné organizace trhu s bavlnou, nám Soudní dvůr poskytl příležitost včas přezkoumat tento režim a také možnost přijmout pravidla, která jsou nezbytná pro zaručení udržitelného rozvoje odvětví bavlny.
By nullifying the reform of the COM in cotton in 2004, the Court of Justice provided us with the opportunity for a timely re-examination of the scheme and to adopt the rules needed to ensure the sustainable development of the cotton sector.
Je důležité, aby odvětví produkce bavlny ve Společenství i nadále prosperovalo a je také třeba zachovat 79 700 zemědělských podniků v Řecku a 9 500 zemědělských podniků ve Španělsku a zároveň zachovat dostatečnou úroveň produkce zajišťující rentabilitu odvětví vyzrňování bavlny, které poskytuje 3 200 pracovních míst v Řecku a 920 ve Španělsku.
It is vital for Community cotton production to remain prosperous and to safeguard the 79 700 farms in Greece and the 9 500 in Spain, ensuring satisfactory production levels that allow for the continued viability of the ginning industry, which accounts for 3 200 jobs in Greece and 920 in Spain.
Je navíc třeba zohlednit skutečnost, že bavlna je v EU nedostatkovým zbožím, které rozpočet Společenství nezatěžuje výdaji na stahování z trhu a vývozními náhradami.
It should also be borne in mind that cotton is a product of which there is a shortage in the EU and which places no burden on the Community budget in the form of spending on withdrawals or export subsidies.
o přezkumu průmyslové politiky v polovině období – příspěvku ke strategii EU pro růst a zaměstnanost
on Mid-term review of industrial policy - A contribution to the EU's Growth and Jobs strategy
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................11
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 11
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum průmyslové politiky v polovině období – příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ ( KOM(2007)0374 ) a souvisejícího pracovního dokumentu útvarů Komise ( SEK(2007)0917 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Mid-term review of industrial policy - A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy' ( COM(2007)0374 ) and the accompanying staff working document ( SEC(2007)0917 ),
– s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ve dnech 22. a 23. listopadu 2007,
– having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 22 and 23 November 2007,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“ ( KOM(2007)0860 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'A lead market initiative for Europe' ( COM(2007)0860 ),
C 303 E, 13.12.2006, s. 646. ,
OJ C 303 E, 13.12.2006, p.646. ,
C 316 E, 22.12.2006, s. 378. ,
OJ C 316 E, 22.12.2006, p.378. ,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6‑0167/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0167/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že přezkum průmyslové politiky v polovině období, který provedla Komise, mapuje pokrok, kterého bylo dosaženo při zavádění integrovaného přístupu k průmyslové politice od roku 2005, a uvádí opatření, která je nutno přijmout v následujících letech,
A. whereas the Commission's mid-term review of industrial policy takes stock of the progress achieved in implementing the integrated approach to industrial policy as at 2005 and sets out the measures to be taken in the coming years,
B. vzhledem k tomu, že průmysl v EU představuje více než 80 % výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj, průmyslové inovativní výrobky tvoří 73 % vývozu EU, a průmysl tedy hraje důležitou úlohu při přeměně ekonomiky EU na znalostní,
B. whereas industry in the EU contributes to more than 80% of private sector R&D expenditure and the innovative products it produces account for 73% of EU exports, thus playing an important role in the transformation of the EU into a knowledge-based economy,
C. vzhledem k tomu, že průmysl v EU je v důsledku přísné regulace trhu ve srovnání s jinými oblastmi, jako jsou USA nebo Asie, relativně pomalý při adaptaci na měnící se situaci na trhu a na technologický vývoj,
C. whereas, in comparison with other regions, such as the US or Asia, in the EU industry is still relatively slow to adapt to changing market realities and new technological developments because of heavy market regulation,
D. vzhledem k tomu, že trendy jako globalizace, technologické změny a trvale udržitelný rozvoj nabízejí významné, avšak dosud nevyužité příležitosti pro průmysl v EU,
D. whereas trends such as globalisation, technological change and sustainable development offer important, as yet unexploited opportunities for the industrial sector in the EU,
4. domnívá se, že hlavní úlohou průmyslové politiky EU je zavést správné rámcové podmínky pro rozvoj podniků, investice v průmyslu, inovaci a vytváření pracovních míst, se zvláštním zřetelem na potřeby malých a středních podniků;
Believes that the main role of EU industrial policy is to put in place the right framework conditions for enterprise development, industrial investment, innovation and job creation, paying particular attention to the needs of small and medium-sized enterprises (SMEs);
7. vítá návrhy Komise týkající se sjednocení evropského trhu s obranným vybavením a zlepšení konkurenceschopnosti obranného průmyslu EU v celosvětovém měřítku;
Welcomes the Commission’s proposals on consolidating the European market in defence equipment and improving the global competitiveness of the EU defence industry;
14. vítá partnerská uskupení, jako jsou CARS 21 a skupina na vysoké úrovni pro textilní výrobky, která vytvořila Komise; domnívá se, že tato sdružení jsou důležitými fóry pro posílení průmyslové politiky EU;
Welcomes the partnership groupings established by the Commission, such as CARS 21 and the High Level Group on Textiles; believes that these groupings are important fora for strengthening EU industrial policy;
16. připomíná význam moderních standardizačních systémů a vybízí Komisi, aby urychlila provádění norem v rámci „nového přístupu“, brala při tom ohled na potřeby malých a středních podniků a posílila účast jejich zástupců;
Recalls the importance of modern standardisation systems, and encourages the Commission to speed up the implementation of 'new approach' standards, while respecting the needs of SMEs and strengthening the participation of SME representatives;
18. domnívá se, že rozvoj průmyslu je úzce spjat s existencí účinné dopravní infrastruktury na evropské úrovni, že funkční dopravní infrastruktura umožňuje rozvoj průmyslových zón, včetně zón mimo města, a že členské státy by měly mít možnost využívat fondy regionálního rozvoje pro vytváření průmyslových a technologických parků ve venkovských oblastech, které sousedí s městskými aglomeracemi;
Considers that industrial development is closely linked to the existence of an efficient transport infrastructure at European level, that a properly performing transport infrastructure enables the development of industrial zones, including those outside cities, and that Member States should be able to use regional development funds in order to create industrial and technological parks in rural areas adjoining conurbations;
21. vítá významný příspěvek politiky soudržnosti k zajištění hospodářské soutěže v průmyslu a vybízí členské státy, aby své investice v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu dále směřovaly do oblastí, které podporují růst lidského kapitálu, výzkum, inovaci, podnikání a pomoc malým a středním podnikům;
Welcomes the significant contribution of cohesion policy to ensuring competition in the industrial sector, and encourages Member States to further focus their investments within the European Regional Development Fund and the European Social Fund on fields which promote the growth of human capital, research, innovation, entrepreneurship and on assistance for SMEs;
23. podporuje Komisi v její snaze, aby byly všechny nové legislativní návrhy podrobeny náročnému a přísnému posouzení dopadů se zvláštním zřetelem na to, zda mají tyto návrhy nepříznivé důsledky pro fungování vnitřního trhu či konkurenceschopnost evropského průmyslu v souladu se zásadou udržitelnosti;
Supports the Commission in its move to subject all new legislative proposals to an intensive and rigorous impact assessment, examining, in particular, whether each proposal has any unfavourable implications for the functioning of the internal market or the competitiveness of European industry according to the sustainability principle;
25. připomíná důležitou strukturální změnu vyvolanou přesunem zaměstnanosti do oblasti služeb souvisejících s průmyslem; podporuje proto plánovanou iniciativu zaměřenou na průmysl a služby, v jejímž rámci bude provedena analýza odvětví služeb a jejich vlivu na konkurenceschopnost průmyslu; upozorňuje Komisi zejména na zlepšení kvality, produktivity a hodnoty služeb v průmyslu, zejména podnikových služeb náročných na vědomosti;
Recalls the important structural change brought about by the shift in employment towards industry-related services; therefore, supports the planned industry and services initiative that will analyse the service sectors and their impact on industrial competitiveness; draws the Commission's attention, in particular, to the improvement of the quality, productivity and value of services provided to industry, in particular knowledge-intensive business services;
27. upozorňuje, že je třeba nadále přednostně investovat do vzdělávání, odborné přípravy a výzkumu a že rozvoj průmyslu a konkurenceschopnost produktů z EU závisí na kvalitě lidských zdrojů a celosvětových inovacích v oblasti nových produktů;
Draws attention to the need for ongoing priority investment in education, training and research, and also to the dependence of industrial development and the competitiveness of EU products on the quality of human resources and global innovation in new products;
29. domnívá se, že pro povzbuzení inovace v celé EU je klíčové podporovat činnosti související s vynálezy a chránit jejich výsledky; z toho důvodu poukazuje na význam transparentní a zjednodušené politiky práv duševního vlastnictví, která je skutečně prosazována; vyzývá Radu, aby co nejdříve učinila opatření k zavedení patentu Společenství, a vyzývá Komisi, aby i nadále bojovala proti padělání a usilovala o celosvětová řešení v této oblasti, která by vycházela převážně z evropských modelů;
Considers that, in order to boost innovation throughout the EU, it is essential to support invention-related activities and protect the products of those activities; points, therefore, to the importance of a transparent, simplified intellectual property rights policy, and one that is actually enforced; calls on the Council to take action to introduce a Community patent as soon as possible and calls on the Commission to continue to combat counterfeiting and to work towards global solutions in this area, based predominantly on European models;
Silná a zdravá průmyslová základna má zásadní význam pro plné využití hospodářského potenciálu EU a dosažení lisabonských cílů.
A strong and healthy industrial base is essential to fully exploit EU's economic potential and reach the Lisbon goals.
Kromě toho hraje průmysl EU, který představuje více než 80 % výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj a jehož inovativní výrobky tvoří cca 75 % vývozu EU, ústřední roli při přeměně naší ekonomiky na znalostní.
Furthermore, with EU's industry contributing to more than 80% of private sector R&D expenditure and with its innovative products providing around 75% of EU's exports, industry is playing a central role in transforming our economy towards a knowledge based economy.
Obecně lze říci, že průmysl EU je zdravý a dynamický.
In general, EU's industry is healthy and dynamic.
Čelí však důležitým výzvám, např. prudkým technologickým změnám, silnému a rostoucímu konkurenčnímu tlaku a požadavku přispět k dosažení cílů EU v oblasti ochrany životního prostředí.
However, it faces important challenges such as rapid technological change, intense and growing competitive pressure, and the need to contribute to Europe's environmental goals.
Proto byl v roce 2005 zaveden politický rámec obsahující konkrétní doporučení pro jednotlivá odvětví na podporu růstu, produktivity a konkurenceschopnosti.
Therefore, in 2005 a policy framework was put in place with concrete recommendations for sectoral actions to promote growth, productivity and competitiveness.
Bylo zahájeno sedm hlavních průřezových politických iniciativ (iniciativa zaměřená na práva duševního vlastnictví a na padělání, skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost, energetiku a životní prostředí, vnější aspekty konkurenceschopnosti a přístupu na trhy, nový program zjednodušování právních předpisů, zlepšování kvalifikací pro jednotlivá odvětví, řízení strukturálních změn ve zpracovatelském průmyslu, integrovaný evropský přístup k průmyslovému výzkumu a inovacím).
Seven major cross-sectoral policy initiatives have been launched (Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative, High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment, External Aspects of Competitiveness and Market Access, New Legislative Simplification Programme, Improving Sectoral Skills, Managing Structural Change in Manufacturing, Integrated European approach to Industrial Research and Innovation).
Dále vzniklo sedm odvětvových iniciativ (fórum pro léčiva, přezkum strategie pro vědy o živé přírodě a biotechnologiích, skupina na vysoké úrovni pro chemický průmysl, skupina na vysoké úrovni pro obranný průmysl, evropský kosmický program, pracovní skupina pro konkurenceschopnost IKT, dialog o politikách v oblasti strojírenství).
In addition, seven sector-specific initiatives have been set up (Pharmaceuticals Forum, Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy, High-Level Group on the Chemicals Industry, High-Level Group on the Defence Industry, European Space Programme, Taskforce on ICT Competitiveness, Mechanical Engineering Policy Dialogue).
Toto sdělení mapuje pokrok, kterého bylo dosaženo pomocí horizontálních i odvětvových opatření stanovených v roce 2005.
This Communication takes stock of the progress achieved on both the horizontal and the sector-specific actions set out in 2005.
Z uvedeného přezkumu v polovině období vyplývá, že není zapotřebí provádět zásadní změny politiky.
According to this mid-term review, there is no need for a fundamental change of the policy.
Komise však počítá s posílením některých probíhajících projektů a se zahájením několika nových iniciativ jako odpověď na současné výzvy.
However, the Commission does envisage to strengthen some of the ongoing projects and to launch some new initiatives in response to recent challenges.
Ve sdělení byla oznámena následující nová horizontální opatření:
The following new horizontal actions are announced in the Communication:
· iniciativa zaměřená na seskupení
· Clusters initiative
· iniciativa rozhodujících trhů
· Lead market initiative
· akční plán zaměřený na normy
· Standards Action Programme
· akční plán zaměřený na udržitelnou průmyslovou politiku
· Action Plan for Sustainable industrial policy
· průmysl a služby
· Industry and services
Kromě toho budou přijaty dvě nové odvětvové iniciativy:
In addition, two new sectoral initiatives will be undertaken:
· potravinářský průmysl
· Food industry
Toto sdělení je potěšující.
This Communication can be welcomed.
Hlavní úlohou průmyslové politiky na úrovni EU je zavést správné rámcové podmínky pro rozvoj podniků, investice v průmyslu, inovaci a vytváření pracovních míst.
The main role of industrial policy at EU level is to put in place the right framework conditions for enterprise development, industrial investment, innovation and job creation.
Tyto rámcové podmínky se však mohou lišit podle jednotlivých odvětví.
These framework conditions could however vary from sector to sector.
Z toho důvodu vřele vítáme odvětvové iniciativy, které berou v úvahu specifické souvislosti v jednotlivých odvětvích a navrhují individuální kombinace politik, vhodné pro konkrétní příležitosti a výzvy, jimž odvětví čelí.
Therefore, sectoral initiatives, taking account of the specific context of individual sectors and proposing a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face, are warmly welcomed.
Tyto odvětvové iniciativy by měl posílit horizontální přístup k odstraňování překážek, s nimiž se potýká průmysl EU během svého vývoje k hodnotnějším a kvalitnějším výrobkům.
Those sectoral initiatives should be strengthened by a horizontal approach, that tackles the barriers EU's industry is facing in its development towards higher-value and higher quality products.
Zpravodaj by se chtěl zaměřit na tři horizontální témata:
Your Rapporteur would like to focus on 3 of these horizontal issues:
Zlepšení právní úpravy:
"Better regulation":
Tíživé právní prostředí a přebujelá byrokracie zůstávají jednou z největších překážek průmyslu.
A burdensome regulatory environment and an excess of red tape, remains one of the bigger barriers for industry.
To platí především pro malé a střední podniky, protože právě ty pociťují důsledky přebujelé byrokracie jako první (odhaduje se, že malý podnik stráví průměrně desetkrát více času plněním zákonných povinností spojených s každým zaměstnancem než velký podnik).
This is foremost the case for small and medium-sized enterprises (SMEs), since they are the first to suffer from excessive bureaucracy (it has been estimated that per employee a small business on average spends around 10 times as much on regulatory duties than a big company).