natgillin/translations-raw huggingface dataset:
94. zdůrazňuje, že je třeba přihlédnout k aspektům, jež v současnosti nepokrývá evropské patentní právo, jako jsou např. „obchodní tajemství“, a umožnit tak evropskému průmyslu, aby mohl po vzoru USA a Japonska požívat v souvislosti s produkty a postupy opravdové ochrany práv duševního vlastnictví;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
· vzít jako základ evropský systém normalizace (ESS), jehož výhody již byly prokázány, a konsolidovat jej tak, aby co nejúčinněji odpovídal potřebám inovačního podnikání zejména malých a středních podniků,
· take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,
· zvýšit účast podniků, zejména malých a středních, v normalizačním procesu a zajistit vysokou míru podpory norem;
· increase the participation of undertakings, especially SMEs, in the standardisation process and ensure a high degree of promotion of standards;
100. žádá Evropskou komisi, aby spolu s evropskými radami zaměstnanců hrála aktivnější roli při restrukturalizaci podniků; domnívá se, že pokud dochází k restrukturalizaci, je třeba dát Evropské komisi co nejdříve k dispozici všechny relevantní informace, aby mohla vůči členským státům plnit svou úlohu evropského prostředníka a koordinátora; zastává názor, že se tak rovněž zlepší pozice Komise při prověřování a posuzování způsobů, jak je využívána státní podpora na pomoc při restrukturalizaci;
Calls for a more active role for the European Commission in the restructuring of companies with a European Works Council; considers that all relevant information should be made available at the earliest opportunity to the European Commission when such restructuring is carried out so that it can fully play its role as European interlocutor and coordinator for the Member States; considers that this will also put the Commission in a better position to screen and assess any use of State aid to assist restructuring;
103. uznává, že existují regionální rozdíly v úrovni průmyslového rozvoje, především tam, kde probíhají procesy deindustrializace v nových členských státech, a požaduje, aby tyto státy byly rovněž zapojeny do nové udržitelné průmyslové politiky a aby byly vyčleněny prostředky ze strukturálních fondů na posílení územní soudržnosti;
Acknowledges that there are regional differences in industrial development, principally where there have been deindustrialisation processes in the new Member States, and calls for these too to be incorporated in the new sustainable industry policy and the allocation of resources from the Structural Funds in order to strengthen territorial cohesion;
· aby více zohledňovala odlišné charakteristiky malých a středních podniků a specifické potíže, kterým musí čelit, a to tak, že bude vyžadovat provádění iniciativy na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“), vypořádá se s nedostatky v uplatňování již schválených obecných doporučení, bude uplatňovat vhodná konkrétní opatření jako např. omezování a zjednodušování administrativní zátěže (i dalších aspektů regulační zátěže, např. nákladů na plnění požadavků) a bude důsledně uplatňovat test dopadů na malé a střední podniky, aby se pro ně nakonec dosáhlo dostatečného pokroku;
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· aby podporovala malé a střední podniky v přístupu ke službám ve výzkumu a kvalifikacím prostřednictvím vysokoškolských konsorcií a nadací, struktur plnících „úlohu prostředníka“ mezi výzkumem a trhem;
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· aby nezapomínala na otázku statutu evropské soukromé společnosti, která byla mnohaletým klíčovým tématem v rámci evropské diskuse;
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· aby se i nadále zasazovala za lepší přístup malých a středních podniků k možnostem financování, zejména aby vytvářela efektivní možnosti získávání rozvojového kapitálu, aby v rámci utváření nové architektury finančních trhů zlepšila možnosti krátkodobého i dlouhodobého financování malých a středních podniků a posílila ty zdroje financování, které tyto podniky upřednostňují; aby zpřístupnila trhy a vytvořila spravedlivé předběžné podmínky pro hospodářskou soutěž umožňující většímu počtu podnikatelů a malým podnikům rozvinout se a formovat do společností s působností po celé Evropě;
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· aby přezkoumala definici malých a středních podniků užívanou v EU za účelem zajištění její flexibility v konkrétních průmyslových odvětvích, kde malé a střední podniky nesplňují prahové hodnoty prodejů a zaměstnanosti v souvislosti se zvláštní tržní strukturou, avšak jejich charakteristika odpovídá podnikům střední velikosti - jakákoli změna definice malých a středních podniků by však neměla poškodit její funkčnost;
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· aby rozvinula poskytování poradenství malým a středním podnikům v oblasti vývozu, zejména s ohledem na získání přístupu na trhy zemí, které nejsou členy EU, dále aby zajistila dlouhodobé působení na těchto trzích, chránila práva duševního vlastnictví a plně využila jejich finančních a technologických hodnot;
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· aby posílila opatření vztahující se k zahraniční činnosti s cílem zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků a jejich připravenost na vnitrostátní a celosvětový trh;
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· aby zvýšila účast malých a středních podniků v rámcových programech pro výzkum a vývoj zjednodušením příslušných postupů a vytvořením efektivnějšího informačního a podpůrného systému na místní úrovni;
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· aby zaváděla projekty, které usnadní vytvoření sítí mezi malými a středními podniky a velkými společnostmi v rámci celého hodnotového řetězce;
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· aby zajistila nástroje podporující rozvoj a růst malých a středních podniků inovativních v oblasti ekologie, a stejně tak rozvoj a růst ekologických průmyslových parků;
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· aby přezkoumala, zda středně velké a rodinné podniky, které nesplňují kritéria současné definice malých a středních podniků, mají dostatečnou schopnost využít stávající a budoucí finanční příležitosti pro výzkum a vývoj určené zejména malým a středně velkým podnikům;
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· aby zajistila sbližování mezi nabídkou a poptávkou ve vztahu k patentům, zejména u malých a středních podniků, a snížila náklady na přístup k normám pro malé a střední podniky;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
114. domnívá se, že hospodářské oživení podpořené rozhodnutími, jež EU přijala spolu s členskými státy, otevře nové možnosti pro evropské podniky, jež musí stále více soutěžit na otevřených a transparentních světových trzích;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
a v chystaném sdělení o politice obchodu, zejména prostřednictvím nového ambiciózního přístupu na trh v rámci jednacího kola v Dohá, včetně odvětvových dohod, např. o chemikáliích a strojních zařízeních;
Calls on the Commission to deliver on the objectives set out in the Global Europe communication and forthcoming communication on trade policy, notably by ambitious new market access in the Doha Round, including sectoral agreements, e.g. chemicals and machinery;
122. žádá Komisi, aby vytvořila právní rámec pro přeshraniční kolektivní vyjednávání s cílem přispět k vymahatelnosti přeshraničních dohod a řešit otázky související s organizací práce, odbornou přípravou a pracovními podmínkami a podmínkami zaměstnávání;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
126. konstatuje, že nárůst stínového hospodářství a nehlášených činností v době krize představuje závažné narušení hospodářské soutěže; žádá příslušné správní orgány členských států, aby přijaly nezbytná opatření pro boj proti tomuto jevu;
Stresses that the expansion in times of crisis of the hidden economy and undeclared activities is an important factor in distortion of competition; calls on the competent authorities in the Member States to take the necessary action to combat this phenomenon;
· byla zavedena doporučení stávajících přístupů v rámci jednotlivých odvětví (pracovní skupiny, orgány na vysoké úrovni, technologické a inovační platformy jako např. Cars 21) způsobem, který se přizpůsobí potřebám specifických odvětví, které Komise a všechny zúčastněné strany rozvinuly srovnatelným způsobem , a aby byly zavedeny nové odvětvové iniciativy v dalších příslušných odvětvích,
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· bylo zabezpečeno testování udržitelnosti přístupů v rámci jednotlivých odvětví v souladu s cíli politik EU v oblasti klimatu a energetiky a s ambiciózními cíli v oblasti účinnosti zdrojů,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· bylo možné brát v potaz celou škálu možných politických opatření včetně měřítek a norem, udržitelného výzkumu a vývoje a inovačních snah,
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· se pozornost zaměřovala především na klíčová odvětví evropského průmyslu a ta odvětví, která čelí zásadním společenským výzvám, ale zároveň mají potenciál pro podnikání a vytváření pracovních míst;
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· byl kladen důraz na vzájemnou kompatibilitu různých druhů technologií zasahujících do různých oblastí a na sbližování dotčených odvětví, které je možné díky přechodu na digitální ekonomiku;
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· byl podporován rozvoj nových činností, jako jsou obnovitelné zdroje energie a kreativní odvětví, neboť se jedná o odvětví, v nichž má EU komparativní výhodu a která mají potenciál vytvářet velké množství pracovních míst;
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· Komise pravidelně informovala prostřednictvím zpráv o dosaženém pokroku;
· regular progress reports by the Commission;
130. poznamenává, že evropský průmysl je stále závislejší na poskytování služeb podnikům, a že je tedy nezbytné věnovat zvláštní pozornost všem hlavním článkům výrobního řetězce; v této souvislosti vítá skutečnost, že Komise vyjádřila ochotu přiznat těmto vzájemným vazbám větší význam;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
133. vyzývá Komisi, aby respektovala plány a závěry vyvinuté v rámci přístupů k jednotlivým odvětvím; domnívá se, že tyto plány poskytují průmyslu dlouhodobou jistotu plánování a jsou cenným nástrojem pro zachování konkurenceschopnosti;
Calls on the Commission to respect the roadmaps and conclusions developed in industry-specific approaches; believes that these roadmaps provide industry with long-term planning certainty and are a valuable tool for remaining competitive;
136. je přesvědčen, že světová hospodářská krize jasně ukázala, jak je nezbytné, aby společnosti jednaly s náležitou péčí a v souladu se zásadami sociální odpovědnosti podniků co se týče řádné správy a řízení společností, respektu k životnímu prostředí
Expresses its conviction that the world economic crisis has clearly demonstrated the need for companies to act with due diligence in full conformity with the principles of CSR regarding both good corporate governance and respect for the environment and social excellence;
a k sociální angažovanosti;
Region s
137. zdůrazňuje, že regionální struktury významným způsobem přispívají k posílení průmyslu v Evropě; domnívá se, že uskupení pro konkurenceschopnost a inovační sítě (podniky, univerzity, výzkumná centra, technologické služby, vzdělávací instituty atd.) i vzájemné propojení jednotlivých podniků (řetězce tvorby přidaných hodnot a synergie) s dalšími aktéry jsou zásadní pro investiční rozhodnutí; z tohoto důvodu zastává názor, že je třeba, aby:
Stresses that regional structures make a major contribution to strengthening industry in Europe; considers that competitive clusters and innovation networks (businesses, universities, research centres, technology services, training institutes, etc.) and linkages among businesses themselves and with other players (value-added chains, synergies) are essential to investment decisions; for this reason, takes the view that:
· se dostalo lepší podpory inovativním uskupením a sítím, zejména evropským uskupením pro konkurenceschopnost a novým inovačním partnerstvím, která mají vzniknout v roce 2011 v rámci iniciativy „Unie inovací“ především pak v oblasti klíčových podpůrných technologií, a podnítilo se tak předávání znalostí a výsledků výzkumu koordinovaným způsobem, jakož i zlepšování kvalifikací a infrastruktury, což by mělo rovněž být prioritou Evropského fondu pro regionální rozvoj,
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· EU byla nápomocna regionálním sítím a venkovským regionům při podporování jejich průmyslové základny,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· uskupení a sítě byly „zastřešeny“ evropskými platformami, čímž se posílí jejich podpora,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· se podporovaly iniciativy, jako „Pakt primátorů“ a „Inteligentní města“, jelikož z nich mají prospěch i malé a střední podniky a průmysl,
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Evropská investiční banka posílila propojení průmyslové politiky a územní soudržnosti;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
a k většímu důrazu na politiky týkající se hospodářských uskupení;
Calls, therefore, for concerted efforts to use and build on the scientific and technological skills which are already available in the regions, in particular in the area of key technologies, and for more emphasis to be placed on cluster policies;
pohled na evropský průmysl
A Snapshot of Industry in Europe
průmysl EU vytváří přibližně třetinu hrubé přidané hodnoty vzniklé v EU, přičemž téměř tři čtvrtiny evropského vývozu tvoří průmyslové zboží, v průmyslu je zaměstnána třetina pracovníků. a celkově představuje zdroj obživy pro 57 milionů lidí.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Pokud vezmeme v potaz jeho multiplikační efekt, kdy každé pracovní místo v průmyslu vytváří další dvě pracovní místa v souvisejících službách, je jeho vliv na zaměstnanost ještě významnější.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Průmysl v EU27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
Procento hrubé přidané hodnoty (rok 2008)
% Gross Value Added (2008)
procento z celkového počtu v milionech
% of total in million
Počet podniků v tisících (rok 2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
Těžba a dolování
Mining and quarrying
Zásobování elektrickou energií, plynem a vodou
Electricity, gas and water supply
5 470,4
5 470.4
Znovuobjevení průmyslu v Evropě
Rediscovery of Industry in Europe
Nedávná hluboká hospodářská krize zasáhla evropský průmysl.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Zároveň také prokázala důležitost průmyslu pro ekonomiku EU a odhalila, že nebylo dost učiněno pro to, aby v současné situaci plné výzev byly komplexně zohledněny jeho potřeby.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
V porovnání se stále diskutovanými odvětvími financí a služeb je průmysl v současnosti často na druhém místě.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
Průmyslová politika EU se často řídila názorem, že trhy by se měly regulovat samy a tato strategie byla uskutečňována prostřednictvím jednotlivých opatření téměř bez koordinace napříč členskými státy.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Tato opatření představovala převážně odezvy na změny situace a málokdy byla výsledkem předchozí analýzy.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Současné výzvy
The Ongoing Challenges
Průmysl již před začátkem krize procházel procesem restrukturalizace.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
V současnosti stojí před řadou vzájemně provázaných výzev.
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Průmysl byl průběžně a hluboce ovlivňován stále se zrychlujícím sledem změn ve vývoji globální ekonomiky.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Rozdíly mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi a odvětvími, které tradičně ovládaly, se denně mění v důsledku sílící hospodářské soutěže.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Poptávky na celosvětovém trhu se rychle vyvíjejí, a podniky se proto musí přeorientovávat, restrukturalizovat a měnit své zaměření.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Nová mezinárodní dělba práce s rychle rostoucími ekonomikami, jako jsou Čína, Indie, Brazílie a Rusko, zvyšuje globalizační tlaky.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) Probíhá nová forma globalizace, která se vyvíjí směrem ke globální společnosti založené na znalostech, ve které inovace a výzkum vystřídají lidskou sílu a manuální práci jako hnací motor růstu a hospodářské soutěže.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Změna klimatu je nezvratná a nesporná.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Překotná globální hospodářská soutěž zásadně vytížila všechny zdroje.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Vzhledem k tomu, že je nutné zmírnit změnu klimatu a chránit biologickou rozmanitost, přičemž zatím dochází k spotřebovávání surovin a růstu poptávky, je třeba, aby se průmysl přiklonil k výrobě s nulovými emisemi uhlíku a efektivním využitím zdrojů.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Demografické změny zásadně mění charakteristiky spotřebitelů i výrobců.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.