natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· nedostatečným rozdělením kompetencí orgánů v členských státech, problémy s hierarchií institucí a interními potížemi s přidělováním úkolů a povinností;
· insufficient separation between the authorities in the Member States, hierarchy problems between the institutions and internal difficulties over the allocation of tasks and responsibilities;
· nedostatečným zapojením orgánů na regionální a místní úrovni do vypracovávání operačních programů;
· insufficient involvement of the regional and local level in the establishment of the operational programmes;
· omezeným počtem pracovníků, nedostatečnou kvalifikací pracovníků na celostátní a regionální úrovni a obtížemi, pokud jde o jejich udržení;
· limited staff numbers, inadequately trained staff at national and regional level, and difficulties with staff retention;
· problémy se zaváděním systémů informačních technologií;
· difficulties with establishing information technology systems;
· neúměrností mezi mírou kontroly a rozsáhlostí projektu;
· disproportion between the degree of control and the scale of the project;
· nedostatečnou počáteční přípravou, pokud jde o provádění projektů, a nedostatkem plánovaných projektů;
· insufficient initial preparation for implementation of projects, and missing project pipeline;
· politicky motivovanými změnami v investičních prioritách;
· politically motivated changes in investment priorities;
7. vyzývá ke zjednodušení procesu plánování, monitorování a hodnocení politiky soudržnosti s cílem zvýšit poradenskou úlohu Komise a snížit administrativní zátěž související s prováděním kontrol a auditů;
Calls for programming, monitoring and evaluation of cohesion policy to be streamlined with a view to improving the advisory role of the Commission and decreasing the administrative burden related to control and audit;
9. zdůrazňuje, že je nutné zvýšit uplatňování zásady proporcionality na kontrolní postupy v závislosti na rozsahu daného projektu, a to na základě zjednodušení požadavků, pokud jde o informace, které je nutné poskytnout, a o sledování realizace menších projektů a programů; připomíná však, že zjednodušená pravidla nesmějí mít žádný nepříznivý vliv na transparentnost a odpovědnost; vyzývá ke zpřísnění a zdokonalení koordinace auditní činnosti, ke zrušení nadbytečných kontrol v členských státech, které mají odpovídající systémy hospodaření s finančními prostředky a k přijetí zásady jednotného auditu v příštím programovém období, která by stejně jako v případě zásady „smluv o důvěře“ měla být uplatňována co nejčastěji;
Stresses that application of the proportionality principle to control procedures determined by the scale of the project should be strengthened by simplifying the requirements governing information to be supplied and monitoring when implementing small-scale projects and programmes; points out, however, that simplified rules must not have a negative impact on transparency and responsibility; calls for the coordination of audit activity to be reinforced and improved, for redundant controls to be removed in Member States which have an adequate fund management system and for the single audit principle to be adopted in the next programming period and that, as with the ‘contract of confidence’ principle, it should be implemented as often as possible;
14. zdůrazňuje, že je třeba se soustředit na omezený počet priorit, přičemž nejnaléhavější z nich je snížení rekordní výše nezaměstnanosti na vnitřním trhu, se zvláštním důrazem na pracovní místa pro mladé lidi a ženy, aby se zajistila účinnější realizace celounijních projektů a maximálně využily možnosti ESF s cílem podpořit strategii Evropa 2020, a poukazuje přitom na to, že je nezbytné přihlížet k rozdílné situaci v členských státech a že je kromě toho nutné posílit finanční nezávislost ESF a podporovat flexibilitu s cílem řešit stávající problémy v oblasti nezaměstnanosti;
Stresses that efforts need to be concentrated on a limited number of priorities – the most urgent among them being reducing record levels of unemployment in the internal market, with special reference to jobs for young people and women – in order to ensure that EU-wide projects are implemented more efficiently and that the impact and potential of the ESF are maximised, thus supporting the Europe 2020 strategy, while emphasising that the different situations in the Member States need to be taken into account and, moreover, that there is a need to strengthen ESF financial autonomy and to foster its flexibility in order to address current employment challenges;
17. vyzývá Komisi a členské státy, aby za prioritní považovaly integrovaný přístup v případě místních a regionálních rozvojových projektů, což povede v oblasti ESF k vytváření místních iniciativ směřujících zdola nahoru a umožní kombinovat několik zdrojů financování: operační programy, celostátní programy a soukromé zdroje na úrovni jednotlivých projektů;
Calls on the Commission and the Member States to give priority to the integrated approach for local and regional development projects, encouraging the development of bottom-up local initiatives for the ESF and making it possible to combine several sources of financing: operational programmes, national programmes and private resources at the individual project level;
22. zdůrazňuje význam, který mohou mít určité reformy v některých členských státech při zvyšování schopnosti využívat získané prostředky, a tudíž nezbytnost sjednávat je mezi Komisí a dotyčnými členskými státy při přípravě smlouvy o rozvojovém a investičním partnerství, aby se z nich pro státy stala závazná podmínka; zdůrazňuje zejména význam decentralizace a posilování pravomocí regionálních a místních orgánů;
Emphasises the importance that certain reforms can have in some Member States in increasing the absorption capacity and therefore the need for them to be negotiated between the Commission and the Member States concerned when defining the development and investment partnership contract, so as to make them a binding condition for the states; points out, in particular, the importance of decentralisation and of empowerment of regional and local authorities;
25. konstatuje, že klíčem k úspěšnému rozvoji, provádění a monitorování politik potřebných k dosažení cílů strategie Evropa 2020 jsou institucionální schopnosti veřejného sektoru na celostátní, regionální a místní úrovni a odborné a administrativní schopnosti zúčastněných veřejných orgánů a příjemců;
Notes that the institutional capacity of the public sector at national, regional and local level and the technical and administrative capacity of the participating public authorities and beneficiaries are key to the successful development, implementation and monitoring of the policies needed to reach Europe 2020 targets;
30. připomíná význam programů meziregionální spolupráce a programů, jako je INTERACT a URBACT s cílem nalézat a šířit osvědčené postupy a školit politické a administrativní subjekty za účelem optimálního využívání prostředků; žádá, aby k využití prostředků z oblasti „meziregionální spolupráce“ v rámci cíle „evropská územní spolupráce“ byly způsobilé akce, které podporují územní plánování a řádnou spotřebu fondů;
Points out the importance of inter-regional cooperation programmes and of programmes such as INTERACT and URBACT in identifying and disseminating best practices and in training the political and administrative actors in the optimum use of the funds; calls for actions promoting regional planning and effective use of funds to be eligible for appropriations under the ‘inter-regional cooperation’ part of the Territorial Cooperation Objective;
33. vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti zavedení jednotných informačních a komunikačních systémů a zohlednila přitom rozdíly mezi řídícími a kontrolními systémy členských států, a žádá v této souvislosti, aby byl zaveden jednotný software s cílem monitorovat využívání finančních prostředků v rámci programů územní spolupráce;
Calls on the Commission to explore the introduction of harmonised information and communication systems, bearing in mind the differences between the management and control systems of the Member States and calls, to that end, for the implementation of uniform software to monitor the use of funds in the context of the territorial cooperation programmes;
35. vyzývá Komisi, aby aktivně spolupracovala s EIB, zejména při vypracovávání společných iniciativ s cílem zvýšit účinnost a účelnost politiky soudržnosti a zvýšit dopad strukturálních fondů, a to na základě zaručené pomoci při financování malých a středních podniků;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
37. vyzývá Komisi, aby prozkoumala existenci a funkčnost legislativních principů pro realizaci projektů veřejného a soukromého sektoru a aby případně doporučila členským státům, které dosud takovou legislativní úpravu nepřijaly, aby s ohledem na možnost čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti v příštím programovém období pro tyto projekty co nejdříve vypracovaly a schválily postupy k efektivní realizaci těchto projektů na regionální a místní úrovni;
Calls on the Commission to verify the existence and examine the efficiency of the legislative bases for the implementation of PPP projects and, where appropriate, to recommend to those Member States which have not adopted such legislative measures that they prepare and adopt as soon as possible, with a view to permitting the mobilisation of resources from the Structural Funds and the Cohesion Fund for PPP projects in the next programming period, procedures for efficient implementation of these projects at regional and local level;
41. znovu zdůrazňuje, že mechanizmy víceúrovňového řízení a zásada partnerství jsou klíčovými prvky účinnosti operačních programů a velmi dobré schopnosti využívat přidělené finanční prostředky; vyzývá členské státy, aby v souladu se zásadou subsidiarity a své institucionální autonomie neustále při vytváření a provádění operačních programů prohlubovaly zásadu partnerství a transparentnosti a aby proto při stanovování a navrhování investičních priorit ve všech fázích vytváření operačních programů i ve fázi jejich realizace a vyhodnocování od začátku zaangažovaly subjekty na regionální a místní úrovni a občanskou společnost, a to závazným, komplexním a důsledným způsobem;
Reiterates that the mechanisms of multi-level governance and the partnership principle are key elements in the effectiveness of operational programmes and in high absorption capacity; calls on the Members States, in line with the principles of subsidiarity and of their institutional autonomy, to reinforce consistently the partnership and transparency principle while establishing and implementing the operational programmes, and to involve therefore the regional and local levels and civil society from the outset, in a binding, comprehensive and sustainable manner, in defining and designing investment priorities, in all phases of the establishment of operational programmes as well as in their implementation and evaluation phases;
43. vyzývá Komisi, aby zajistila, že současně s podporou provádění strategie Evropa 2020 ve všech členských státech bude politika soudržnosti snižovat nerovnosti mezi regiony a mikroregiony, řádně přihlížet ke specifickým potřebám nejvzdálenějších regionů a přispívat k harmonickému rozvoji EU, včetně toho, že vytvoří další cílené nástroje a opatření, které by se uplatnily v oblastech, jež stále ještě nedosahují evropské úrovně;
Calls on the Commission to ensure that, while supporting the implementation of the Europe 2020 strategy in all Member States, cohesion policy reduces disparities between regions and micro-regions, takes due account of the specific needs of the outermost regions and promotes harmonious development in the EU, including by bringing additional targeted instruments and measures to bear in areas which still fall far short of European standards;
Od konce devadesátých let minulého století je využívání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti považováno za hlavní problém s ohledem na provádění politiky soudržnosti EU.
Since the late 1990s, absorption of structural and cohesion funds has been recognised as a main concern in relation to the implementation of the EU cohesion policy.
Mnoho členských států se při využívání prostředků ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti z rozpočtu EU potýkalo s obtížemi, zejména v prvních letech po přistoupení.
Many Member States have faced difficulties in absorbing the structural and cohesion funds from the EU budget, especially during the early post-accession years.
Tato zpráva se tedy zaměřuje na problémy a jejich příčiny a na osvědčené postupy ve stávajícím programovém období (2007–2013) a vyvozuje ponaučení pro budoucí politiku soudržnosti EU.
Thus, this Report looks at the problems, reasons behind and good practices during the current programming period (2007-2013) and draws lessons for the future EU cohesion policy.
Schopnost využívat prostředky zpravodaj chápe jako míru, do které je členský stát schopen účelně a účinně vynakládat finanční prostředky získané ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti.
Absorption capacity is understood by the Rapporteur as the extent to which a Member State is able to spend the financial resources allocated from the Structural and Cohesion Funds in an effective and efficient manner.
Tato schopnost je nezbytná k tomu, aby se za pomoci zdrojů z fondů EU co nejvíce přispělo k hospodářské a sociální soudržnosti.
This capacity is necessary for making a maximum contribution to economic and social cohesion with the resources available from the EU funds.
Schopnost využívat prostředky na straně poptávky znamená skutečnou schopnost žadatelů vytvářet přijatelné projekty.
The absorption capacity on demand side means the actual ability by project applicants to generate acceptable projects.
Na straně nabídky můžeme schopnost využívat prostředky určit prostřednictvím tří hledisek:
On the supply side absorption capacity can be determined by three main factors:
· makroekonomické schopnosti využívat prostředky vymezené a měřené pomocí HDP;
· Macro-economic absorption capacity defined and measured in terms of GDP;
· finanční schopnosti využívat prostředky vymezené jako schopnost spolufinancovat programy a projekty podporované EU, programovat a zaručit tyto vnitrostátní příspěvky ve víceletých rozpočtech a vybírat příspěvky od partnerů podílejících se na různých programech a projektech;
· Financial absorption capacity defined as the ability to co-finance the programs and projects supported by the EU, to plan and guarantee these national contributions in multi-annual budgets, and to collect contributions from the partners involved in various programs and projects;
· správní kapacity vymezené jako schopnost a kvalifikovanost ústředních a místních orgánů připravovat programy a vhodné a včasné projekty, rozhodovat o nich, zajistit spolupráci zúčastněných partnerů, splňovat správní požadavky a požadavky na podávání zpráv, financovat provádění programů a projektů a dohlížet nad ním a vyhýbat se nesrovnalostem.
· Administrative capacity defined as the ability and qualifications of central and local authorities to prepare programs and appropriate and timely projects, to decide on them, to ensure coordination of partners involved, to comply with administrative and reporting requirements, to fund and monitor the implementation of programs and projects and to avoid irregularities.
Schopnost využívat prostředky není ukazatel stálý, nýbrž proměnný.
· The absorption capacity is not a parameter but a variable.
V různých členských státech se značně liší, je tedy zapotřebí zvláštní řešení pro jednotlivé případy.
It differs widely in the different Member States therefore individual solutions are necessary.
Snaha o využívání co největší možné finanční podpory v této souvislosti vyžaduje trvalé úsilí členských států a zapojení správy na místní a regionální úrovni ve všech stádiích procesu.
Aiming at absorbing as much financial support as possible in this context requires continuous efforts by the Member States and the involvement of the local and regional level of administration in every stage of the process.
Příčiny problémů spojených s využíváním prostředků
Reasons behind the absorption problems
· Počáteční problémy na začátku programového období
· Initial problems at the beginning of the programming period
Členské státy se potýkaly s obtížemi při dokončování postupů posouzení shody, pokud jde o nový řídící a kontrolní systém stanovený nařízením Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti.
Member States experienced difficulties over completing the compliance assessment procedures concerning the new management and control system stipulated by the Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006, laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund.
To vedlo ke zpoždění plateb, jelikož předpokladem pro první průběžné platby bylo vyjádření souhlasu se systémem ze strany Komise.
This led to delays in payments as the approval of the system by the Commission was a precondition to the first interim payments.
Navíc je souběžná realizace dvou programových období (2000–2006 a 2007–2013) taktéž považována za významnou zátěž, která způsobuje zpoždění na začátku stávajícího období.
Furthermore the parallel implementation of two programming periods (20000-2006 and 2007-2013) is also considered a significant burden causing delays at the beginning of the current period.
· Finanční problémy
· Financial problems
Pokud jde o využívání prostředků z fondů, za obtížemi mnohých států stály dopady světové hospodářské recese.
The impact of the global economic recession caused difficulties in many Member States as regards utilisation of the funds.
Důsledkem byly problémy při dosahování výsledků, změny v očekávaných požadavcích a rostoucí omezení vnitrostátního nebo místního financování z veřejných zdrojů.
Consequences were problems in delivery of results, changes in expected demands and growing restrictions in national or local public financing.
Získat dostatečné zdroje pro spolufinancování projektů bylo pak ještě obtížnější.
It became even more difficult to find sufficient resources to co-finance projects.
· Požadavky příslušných právních předpisů
· Regulatory requirements
Regulační rámec na období 2007–2013 ve srovnání s předchozím rámcem vedl obecně k ujasnění, avšak na této oblasti je stále potřeba dále pracovat.
The 2007-2013 regulatory framework generally improved clarity compared to the previous version, however further efforts are required.
Obtíže členských států spojené s požadavky příslušných právních předpisů plynou mimo jiné z problémů s neslučitelností, protože v některých případech nebyly požadavky ES v souladu se stávajícími vnitrostátními opatřeními, která tak musela být přezkoumána.
Member States’ difficulties with the regulatory requirements have been caused inter alia by incompatibility issues as in some cases EC requirements were not compatible with existing national arrangements, which had to be revised.
Další problémy byly způsobeny zpožděním při vytváření a zavádění vnitrostátních pravidel a pravidel EU nebo s nimi spojenými pokyny a mezerami v pravidlech nebo nepřesnými pravidly.
Further problems were caused by delays with the establishment and introduction of EU and national rules or with related guidance and gaps in the rules or unclear rules.
Některé požadavky příslušných právních předpisů by měly být dále přizpůsobeny tak, aby zohledňovaly zkušenosti s prováděním.
Some regulatory requirements should be further adapted to take account of implementation experience.
Kromě toho je problematická definice pravidel způsobilosti.
In addition the definition of eligibility rules has caused difficulties.
Některé operační programy pro územní spolupráci měly obtíže s vnitrostátními pravidly způsobilosti, jelikož v závislosti na počtu zapojených členských států zde existuje velký počet různých souborů vnitrostátních pravidel.
Some of the Territorial Cooperation OPs experienced difficulties over national eligibility rules since depending on the number of Member States involved, there are a number of different sets of national rules.
Při překladu pokynů a získávání objasnění ze strany Komise týkajících se např. posouzení dopadu na životní prostředí a způsobilosti nákladů docházelo k významným zpožděním.
Significant delays could be observed in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission as regards e.g. environmental impact assessments and eligibility of costs.
K dalším problémům docházelo v důsledku častých změn vnitrostátních požadavků a nesrovnalostí v pokynech ES vzhledem k tomu, že orgány EU změnily svůj výklad nařízení během finančního výhledu.
Further difficulties were caused by frequent changes of national requirements and inconsistency in EC guidance as EU institutions changed their interpretation of the regulations during the financial perspective.
· Organizační požadavky
· Organisational requirements
Obtíže členských států týkající se organizačních požadavků byly způsobeny nutností zřídit nové instituce, nedostatečným oddělením orgánů, problémy s hierarchií institucí a potížemi s přidělováním úkolů a odpovědností.
Member States’ difficulties with the organisational requirements have been caused by the need to establish new institutions, insufficient separation between the authorities, hierarchy problems between the institutions and difficulties over the allocation of tasks and responsibilities.
V některých případech došlo k vytvoření příliš mnoha organizací a ke zdvojení jejich poslání.
In some cases too many organisations were created and functions were duplicated.
· Lidské zdroje
· Human resources
Obecné nařízení nestanoví žádné konkrétní požadavky, pokud jde o kvalitu a počet pracovníků nezbytných pro dosažení souladu s požadavky na řízení a kontrolu.
The general regulation does not establish any specific requirements as to the quality and quantity of staff necessary to comply with management and control requirements.
Vzhledem k přísnějším požadavkům na kontrolu je omezený počet pracovníků na celostátní a regionální úrovni a jejich nedostatečná kvalifikace velmi znepokojující.
In the light of more demanding control requirements, limited staff numbers and insufficient staff qualifications at national and regional level are an important concern.
Docházelo k obtížím, pokud jde o udržení pracovníků.
Difficulties were experienced as regards staff retention.
Omezení zaměstnávání ve veřejném sektoru v důsledku krize napovídá, že došlo k nárůstu externího zajištění kontrol.
Crisis-motivated restrictions on public sector employment imply that there is an increase in outsourced controls.
Kvůli střídání zaměstnanců v Komisi může docházet ke změnám výkladu některých pravidel během provádění operačních programů.
Staff rotation in the Commission might cause changes in the interpretation of certain rules during OP implementation.
· Systémy informačních technologií
· Information technology systems
Problémy se zaváděním systémů informačních technologií, nedostatečně jasné nebo pozdě vydané pokyny ke komunikačním a informačním systémům ze strany Komise a kvalita a včasnost vnitrostátních pokynů ke komunikačním a informačním systémům způsobily významná zpoždění.
Important delays could be observed due to difficulties over the establishment of information technology systems, insufficiently clear or late Commission guidance on communication and information systems, the quality and timeliness of national guidance on communication and information systems.
· Požadavky na kontrolu
· Control requirements
Zpřísněné požadavky na kontrolu vedly k ujasnění, nicméně zde není dostatečná rovnováha mezi kontrolami a naplňováním samotných programů.
Strengthened control requirements provided for improved clarity, however, there is a lack of equilibrium between control and content.