natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V této fázi by se podle mínění zpravodaje měl výbor zabývat teoretickými otázkami 1) možných alternativ k převodu těchto prostředků ve prospěch členských států, 2) automatičnosti tohoto převodu, bez politické rozpravy, 3) toho, nakolik je nutné vrátit celou částku přebytku.
At this stage, the theoretical questions of 1) possible alternatives to such a transfer to Member States, 2) the latter's automatic character, without political debate, 3) the need for the entire amount of the surplus to be paid back should, in your Rapporteur's view, be considered by the Committee.
Váš zpravodaj by také rád zdůraznil, že díky opravným rozpočtům v souvislosti se stavem plnění rozpočtu na konci roku, které upravují výši prostředků na platby, již členské státy platí méně, než jaká je původní předpokládaná výše jejich příspěvku do rozpočtu EU pro daný rok.
Your Rapporteur would also like to stress that, thanks to the year-end amending budgets adjusting the level of payments, Member States already pay less than their initial foreseen contribution to the EU budget for any given year.
Z pohledu členských států by možné další rozpočtové využití tohoto přebytku nezvýšilo jejich výdaje, ale spíše by snížilo neočekávané příjmy.
From a Member States' point of view, the possible reuse of this surplus would not increase their expenditure but rather decrease unexpected revenues.
Konečně, váš zpravodaj by rád upozornil členy výboru BUDG na možná právní omezení, která se vztahují na postup EP v této věci, jednak pokud jde o možné změny tohoto opravného rozpočtu a lhůty pro jeho schválení, jednak pokud jde o přerozdělení těchto nevyužitých prostředků, a to se zřetelem k tomu, že jejich zmrazení by bylo v době hospodářské a sociální krize nepřijatelné.
Finally, your Rapporteur wishes to draw BUDG members' attention to the possible legal limitations that apply to EP's action in this respect, both concerning any possible amendments to this amending budget and the deadlines for adopting it, as well as the possible reallocation of these unspent funds, bearing in mind that freezing them would not be acceptable in times of economic and social crises.
k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členským státům povoluje přistoupit k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 a doplněné protokoly ze dne 10. května 1948, ze dne 16. listopadu 1966 a ze dne 30. listopadu 1972 a dodatky ze dne 24. června 1982 a ze dne 31. května 1988
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
Zpravodaj: George Sabin Cutaş
Rapporteur: George Cutaş
PE 439.444v02-00
PE 439.444v02-00
o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členským státům povoluje přistoupit k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 a doplněné protokoly ze dne 10. května 1948, ze dne 16. listopadu 1966 a ze dne 30. listopadu 1972 a dodatky ze dne 24. června 1982 a ze dne 31. května 1988
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08100/2010),
– having regard to the draft Council decision (08100/2010),
– s ohledem na články 81 a 90 jednacího řádu,
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
– s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod ( A7‑0201/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A7‑0201/2010 ),
Podstatou Pařížské úmluvy o mezinárodních výstavách je úprava četnosti, kvality a postupů organizování mezinárodních výstav spadajících do oblasti její působnosti.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
Hlavním záměrem mezinárodních výstav je, jak je uvedeno v pařížské úmluvě, zjednodušit vystavování inovací a přispět ke vzdělávání veřejnosti.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
Pařížská úmluva se tedy týká všech mezinárodních výstav, které trvají nejméně tři týdny a nejdéle tři měsíce, vyjma výstav výtvarného umění a výstav především komerčního charakteru.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Vzhledem k tomu, že úmluva upravuje aspekty spadající do působnosti celních předpisů Evropské unie, členský stát, který k ní hodlá přistoupit, musí požádat Unii o povolení.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
Povolení dočasného dovozu upravují články 137 až 144 celního kodexu Společenství.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Režim dočasného použití stanovený celními předpisy Evropské unie je plně slučitelný s pařížskou úmluvou.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Celní předpisy Evropské unie jsou součástí společné obchodní politiky stanovené v článku 207 Smlouvy o fungování Evropské unie.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
V důsledku ustanovení článku 207 jsou vnitrostátní opatření včetně uzavírání mezinárodních dohod přípustná pouze s výslovným souhlasem Unie.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Samotná Evropská unie k pařížské úmluvě přistoupit nemůže, jelikož jejími smluvními stranami mohou být pouze svrchované státy.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Záměrem rozhodnutí Rady je tedy umožnit přistoupení těm členským státům, které k pařížské úmluvě dosud nepřistoupily a chtějí tak učinit, v souladu s výlučnými pravomocemi Evropské unie vyplývajícími z Lisabonské smlouvy.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Zpravodaj je tudíž toho názoru, že by Evropský parlament měl odsouhlasit návrh rozhodnutí Rady, který povolí členským státům přistoupit k pařížské úmluvě.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
William (The Earl of) Dartmouth, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Harlem Désir, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, David Martin, Vital Moreira, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Jan Zahradil
William (The Earl of) Dartmouth, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Harlem Désir, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, David Martin, Vital Moreira, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Jan Zahradil
o strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Zpravodaj: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
STANOVISKO Výboru pro dopravu a cestovní ruch .......................................22
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................22
– s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře ( KOM(2009)0248 ) a orientační akční plán spojený s touto strategií,
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
– s ohledem na závěry Rady o strategii Evropské unie pro region Baltského moře přijaté dne 26. října 2009,
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
C 294E, 3.12.2009, s. 3. ,
OJ C 294E, 3.12.2009, p.3.. ,
C 314E, 21.12.2006, s. 330. ,
OJ C 314E, 21.12.2006, p.330.. ,
– s ohledem na stanovisko Výboru regionů „Úloha místních a regionálních orgánů v nové strategii pro Baltské moře“ ze dne 21.–22. dubna 2009,
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
– s ohledem na stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů „Bílá kniha Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných“ (CdR 89/2009 fin),
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
– s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Výboru zahraničních věcí, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro dopravu ( A7-0202/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že se od rozšíření Evropské unie v roce 2004 Baltské moře stalo vnitřním mořem, které jednotlivé země spojuje, ale taktéž představuje specifickou výzvu, a vzhledem k tomu, že státy regionu Baltského moře jsou na sobě významným způsobem závislé a čelí stejným problémům,
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. vzhledem k tomu, že strategie pro region Baltského moře je pilotním projektem pro budoucí strategie pro makroregiony a že úspěšná realizace této strategie se může stát předlohou pro realizaci budoucích strategií,
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. vzhledem k tomu, že idea vytváření funkčních regionů sdružených na základě společných cílů a rozvojových problémů, může obohatit efektivitu regionální politiky EU,
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,
D. vzhledem k tomu, že k větší účinnosti regionální politiky, zejména v perspektivě její reformy po roce 2013, je třeba podpořit a rozvíjet ideu integrovaného přístupu a vytváření strategií pro makroregiony, které budou představovat strategii celé Evropské unie, avšak jejich zavádění nesmí vést k opětovné nacionalizaci politiky soudržnosti,
D. whereas in order to increase the effectiveness of regional policy, in particular in terms of its post-2013 reform, the idea of an integrated approach should be supported and developed, together with the creation of strategies for macro-regions that are strategies for the whole of the European Union, the implementation of which must not, however, lead to the renationalisation of cohesion policy,
1. vítá, že Evropská komise schválila strategii pro region Baltského moře, kterou Parlament požadoval od roku 2006, a že ji podpořila Evropská rada;
Welcomes the approval of the European Commission and the support of the Council for the Strategy for the Baltic Sea Region, which Parliament has been calling for since 2006;
4. vítá strategii EU 2020, která je v souladu s cíli vytyčenými v rámci strategie pro Baltské moře, a konstatuje, že strategie EU 2020 může fungovat jako účinný rámec pro provádění a posilování strategie pro Baltské moře;
Welcomes the EU2020 Strategy, which is consistent with the goals set on the Baltic Sea Strategy and notes that EU2020 can act as an efficient framework for the implementation and strengthening of the Baltic Sea Strategy;
6. upozorňuje na disproporce v hospodářském vývoji a v oblasti inovace, které v regionu Baltského moře existují, a na nutnost zvýšit potenciál všech oblastí, včetně těch nejrozvinutějších, neboť ty mohou napomoci rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů; poukazuje na to, že je třeba podporovat nové oblasti s rozvojovým a inovačním potenciálem a využívat přidanou hodnotu strategie pro Baltské moře a dalších budoucích makroregionálních strategií, a tak dosáhnout nové úrovně synergie, jež povede ke snížení stávajících rozdílů, a v důsledku vytvořit trvalou oblast společného blahobytu s vysokou konkurenceschopností, která je klíčová s ohledem na stárnutí obyvatelstva a nové podoby globalizace;
Draws attention to the disproportion in terms of economic development and innovation that exists in the Baltic Sea Region and the necessity to increase the potential of all areas, including the highly developed ones, as they can help in pulling forward the least advantaged regions; points out the need to promote new areas with development and innovation potential and to take the opportunity of using the added value of the Baltic Sea Strategy and other future macro-regional strategies to reach new level of synergy which can reduce existing disparities, in order to create a permanent area of common prosperity with a high level of competitiveness, which is crucial in the face of an aging population and new patterns in globalisation;
11. domnívá se, že teritoriální rozměr strategie povede ke konkrétnímu rozvoji myšlenky územní soudržnosti, kterou Lisabonská smlouva staví na stejnou úroveň se hospodářskou a sociální soudržností, a s ohledem na to vyzývá Komisi, aby se zapojila do aktivního dialogu o úloze a vlivu makroregionálních politik EU v období po roce 2013;
Believes that the Strategy’s territorial dimension will lead to the concrete development of the idea of territorial cohesion, which the Treaty of Lisbon places on an equal footing with economic and social cohesion, and with this in mind calls on the Commission to engage in active dialogue on the role and impact of EU macro-regional policies after 2013;
15. zdůrazňuje význam podpory rozvoje kultury, vzdělávání a výzkumu a inovací a vybízí členské státy, aby spolu úzce spolupracovaly zejména v poslední uvedené oblasti; uznává, že v oblasti vzdělávání může mít spolupráce rozhodně velký přínos, nicméně příslušné kompetence by měly zůstat v rukou členských států; v souvislosti s makroregiony doporučuje podpořit strategický přístup a dlouhodobé plánování;
Emphasises the importance of promoting the development of culture, education and research and innovation as well as encouraging the Member States to enter into close cooperation particularly in the last-named area; recognises that in the area of education cooperation can certainly be highly beneficial, but that competence should remain with the Member States; recommends the strengthening of the strategic approach and long-term planning in respect of macro-regions;
18. domnívá se, že makroregiony kombinují potenciál optimalizace reakcí na problémy, které se v daném regionu objevují, a efektivního a účinného využívání specifických příležitostí a zdrojů každého regionu;
Considers that macro-regions combine the potential to optimise the response to the challenges appearing in a given region; with that of using the particular opportunities and resources of each region in an effective and efficient way;
22. vyzývá Evropskou komisi, aby v souvislosti s potřebou vyhotovení střednědobé analýzy realizace strategie pro oblast Baltského moře vypracovala konkrétní nástroje a kritéria hodnocení projektů, které se budou opírat o ukazatele umožňující srovnání;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;
25. domnívá se, že rozvoj rozsáhlých strategií, jako jsou strategie pro makroregiony, by měl obecnější přispět k rozšíření úlohy místní a regionální úrovně při provádění politiky EU;
Believes that the development of large-scale strategies, such as macro- regional strategies, should contribute to enhancing the role of the local and regional level in the implementation of EU policy more generally;
28. vyzývá Komisi, aby zajistila účinnou spolupráci a koordinaci s členskými státy z regionu Baltského moře a s úmluvou HELCOM s cílem zajistit jednoznačné rozdělení úkolů a povinností, pokud jde o provádění akčního plánu pro Baltské moře HELCOM z roku 2007 a výše uvedené strategie a akčního plánu EU, čímž by zajistila účinnou komplexní strategii pro tento region;
Calls on the Commission to ensure effective cooperation and coordination with HELCOM and the Member States of the Baltic Sea Region, in order to secure a clear delineation of tasks and responsibilities as regards the implementation of the 2007 HELCOM Baltic Sea Action Plan and the above-mentioned EU Strategy and Action Plan, and thus to ensure an effective overall strategy for the Region;
30. domnívá se, že nová dohoda o partnerství a spolupráci s Ruskem by měla zohlednit spolupráci v Pobaltí; vítá úsilí Komise a členských států ležících v tomto regionu o navázání spolupráce s Ruskem v celé řadě oblastí, jako jsou např. dopravní infrastruktura, cestovní ruch, přeshraniční ohrožení zdraví, ochrana životního prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, životní prostředí, cla, hraniční kontroly a především spolupráce v oblasti energetiky; domnívá se, že společné oblasti politik EU a Ruska poskytnou v tomto ohledu cenný rámec, a vyzývá Rusko, aby se na této spolupráci podílelo rovnocenným způsobem;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation;
34. zdůrazňuje, že u projektů energetické infrastruktury (tj. projektů ve výstavbě i budoucích projektů) je nutné vypracovávat posouzení dopadu, s přihlédnutím zejména k mezinárodním úmluvám; žádá Evropskou komisi, aby vypracovala vhodný plán reakce na technické nehody a možné katastrofy, přičemž rovněž stanoví způsob, jak tyto události řešit z hospodářského hlediska; zdůrazňuje, že napříště bude třeba stejně postupovat u všech projektů, aby nedocházelo k ohrožení bezpečnosti, životního prostředí a podmínek lodní dopravy pobaltských zemí zapojených do jiných budoucích makroregionálních strategií, domnívá se, že je v zájmu udržitelného rozvoje a ekologického růstu, aby bylo dosaženo silné ochrany životního prostředí ve všech makroregionech a zajištěno nestranné posuzování hledisek ochrany životního prostředí, cestování a jiných aspektů;
Emphasises the need for an environmental impact assessment of energy infrastructure projects (currently under construction and in the future), taking into account, in particular international conventions; calls on the Commission to design an adequate reaction plan for technical accidents and any other possible catastrophes, providing also for ways of dealing with these events from an economic point of view; underlines that the same approach must be taken for any future project, so that the security of countries around the Baltic Sea involved in other future macro-regional strategies, environment and shipping conditions is not endangered; considers it is in the interests of sustainable development and green growth to achieve strong environmental protection in all macro-regions, as well as equal consideration for environmental protection, travel and other aspects;
43. zdůrazňuje, že je prioritou vytvořit účinnou a ekologickou dopravní a komunikační síť – námořní, kontinentální a vnitrozemskou (v níž námořní síť bude mít hlavní úlohu při přepravě zboží) –, jež bude schopna předjímat a rychle reagovat na stávající a budoucí problémy, a to s ohledem na ustanovení aktualizovaného znění dokumentu Natura 2000 a se zvláštním důrazem na spojení regionu Baltského moře s jinými evropskými regiony prostřednictvím baltsko-jaderského koridoru a Středoevropského dopravního koridoru;
Emphasises that it is a priority to create an effective and environmentally friendly sea, land and inland transport and communication network (with the sea network giving a prominent role to the transport of goods) that can anticipate and respond in a timely fashion to current and future challenges, taking account of the provisions of the updated version of the Natura 2000 document and paying particular attention to links between the Baltic Sea region and other European regions through the Baltic-Adriatic Corridor and the Central European Transport Corridor;
47. zdůrazňuje, že je důležité zlepšit dopravní kapacitu v pobaltském regionu směrem na východ, především s cílem posílit interoperabilitu zejména v železniční dopravě, a urychlit nákladní přepravu na hranicích Evropské unie;
Stresses that it is important to enhance the Baltic Sea Region ’ s transport capacity towards the east, in particular in order to promote transport interoperability, especially for railways, and to speed up freight transit at the borders of the European Union;
50. zdůrazňuje význam pobaltské námořní dopravy na krátké vzdálenosti a skutečnost, že přispívá k fungování efektivní dopravní sítě šetrné k životnímu prostředí; upozorňuje, že je třeba zajistit konkurenceschopnost těchto námořních dopravních linek na krátké vzdálenosti, má-li se efektivně využít možností nabízených mořem; považuje z tohoto důvodu za nezbytné, aby Komise co nejdříve, nejpozději však na konci roku 2010, Evropskému parlamentu předložila hodnocení dopadů přepracované přílohy VI úmluvy MARPOL, která od roku 2015 zavádí mezní hodnotu síry v lodních palivech ve výši 0,1 %, v oblastech Severního a Baltského moře monitorovaných z hlediska emisí síry;
Underlines the importance of short sea shipping in the Baltic Sea and its contribution to an efficient, environmentally-friendly transport network; points out that the competitiveness of short sea shipping links must be promoted in order to ensure efficient use of the sea; believes for this reason that the Commission needs to provide the European Parliament, as quickly as possible, but by the end of 2010 at the latest, with an impact assessment of the effects of the revised Annex VI to the MARPOL Convention, limiting sulphur in marine fuel oil to 0.1% from 2015 in the areas of the North Sea and the Baltic Sea where sulphur emissions are being monitored;