natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. podporuje politiku pomoci a nové nástroje financování u velkých projektů v regionech (projekty s celkovými plánovanými náklady ve výši 50 milionů EUR a více), které zavedla Komise v roce 2009, uznává důležitost nástrojů finančního řízení a spolupráce s EIB nebo EIF, zejména programů Jaspers , Jeremie a Jessica , a vyzývá k dalšímu zvýšení finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím programu JASPERS (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech) nad 25 %, které se týkají pouze regionů Cíle 2, má-li být podpořena plná příprava a velmi rychlá realizace těchto projektů, ačkoliv jich je v současnosti stále málo; doufá, že předcházející zvýšení prostředků pro program JASPERS bude mít střednědobý i dlouhodobý dopad na růst hospodářské konkurenceschopnosti evropských regionů, a zastává názor, že by měla být pravidelně prováděna srovnávací analýza získaných výsledků a sledovaných cílů a rovněž přidělených finančních prostředků a prostředků nezbytných k dosažení příslušných cílů;
Supports the assistance policy and the new financing instruments for major projects for the regions (planned total cost of EUR 50 million and above) introduced by the Commission in 2009, values the importance of financial engineering instruments and EIB/EIF cooperation, especially JASPERS, JEREMIE AND JESSICA, and calls for a further increase beyond 25% in the financing provided through JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) that relates specifically to the regions in Objective 2, with a view to encouraging their full preparation and very rapid implementation even though, at the present stage, these projects remain few in number; hopes that the previous increase in financing for JASPERS has a medium- and long-term impact on the growth of the economic competitiveness of European regions, and advocates the regular inclusion of a comparative analysis of the results obtained and objectives pursued, and of the financing awarded and the financing required to fulfil the respective objectives;
22. trvá na tom, že za zvláštních okolností (jako je hospodářská krize) může být při uplatňování pravidla N + 2 požadována větší míra pružnosti s ohledem na cíle sledované politikou soudržnosti a na dopady cyklických hospodářských změn na veřejné finance a soukromé investice;
Insists that in special circumstances (such as the economic crisis) greater flexibility can be exceptionally required in the N+2 rule in view of the objectives pursued by the cohesion policy and the effects of cyclical economic changes on public finances and private investment;
24. vyzývá Komisi ke zhodnocení akčního plánu / iniciativy „Small Business Act“ po roce provádění (prosinec 2008), především z hlediska výsledků dosažených při zvyšování konkurenceschopnosti malých podniků a z hlediska jejich přístupu k finančnímu a provoznímu kapitálu a podporování inovativních začínajících podniků, snižování administrativní zátěže atd.;
Calls on the Commission to evaluate the Small Business Act action plan/initiative for legislative proposals after a year of implementation (December 2008), primarily as regards results in strengthening small businesses’ competitiveness and access to financing and operating capital, as well as promoting innovative start-ups, reducing administrative burdens, etc.;
V kontextu celosvětové finanční a hospodářské krize a hospodářského zpomalení v Evropě přispívá regionální politika EU rozhodujícím způsobem k Plánu hospodářské obnovy, který představuje hlavní zdroj investic Společenství do reálné ekonomiky a zajišťuje důležitou podporu pro veřejné investice, a to i na regionální a místní úrovni.
In the context of the global financial and economic crisis and the economic slowdown in Europe, EU regional policy makes a decisive contribution to the Economic Recovery Plan, constituting the main Community source of investment in the real economy and providing notable support for public investment, including at regional and local level.
Vzhledem k nedostatku účinných mechanismů EU pro hospodářskou koordinaci a vyvážený růst má politika soudržnosti prováděná prostřednictvím strukturálních fondů a jiných opatření prvořadý význam.
Given the EU’s lack of effective mechanisms for economic coordination and balanced growth, cohesion policy, through the Structural Funds and other actions, is of prime importance.
Regionální politika není pouze způsobem, jak okamžitě utlumit nepříznivé hospodářské a sociální vlivy krize, ale je rovněž dlouhodobou politikou pro boj proti strukturálním problémům, které se objevily a vznikly na pozadí krize, zejména pokud jde o konkurenceschopnost a zaměstnanost v členských státech spadajících pod Cíl 2.
Regional policy is not only a way to immediately ‘damp down’ the negative economic and social effects of the crisis but is also a long-term policy for combating the structural problems revealed and created against the background of the crisis, particularly as regards competitiveness and employment in the Objective 2 Member States.
Tato zpráva se zaměřuje na opatření k provádění těchto dvou hlavních pilířů plánu evropské hospodářské obnovy, především pilíře konkurenceschopnosti, prostřednictvím systematického a účinného využívání finančních prostředků a nástrojů jim odpovídajících.
This report focuses on actions to implement the two main pillars of the European Economic Recovery Plan, in particular the competitiveness pillar, through systematic and effective use of appropriations and the means corresponding to them.
Hospodářská krize a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“
The economic crisis and ‘regional competitiveness and employment’
Cíl 2 byl a nadále je jedním z nejdůležitějších pilířů politiky soudržnosti a v dnešní době v souvislosti se stávající hospodářskou krizí získává zvláštní význam pro zvýšení konkurenceschopnosti evropských regionů a jejich připravenosti na růst po skončení krize.
Objective 2 has been and remains one of the most important pillars of cohesion policy and takes on particular significance today, in the context of exiting the economic crisis, for increasing the competitiveness of the European regions and their readiness for growth in the post-crisis era.
V období let 2000–2006 se Cíl 2, který se týkal podpory hospodářské a sociální přeměny oblastí zaostávajících z hlediska rozvoje, zaměřil na 15,2 % Evropanů (v oblastech spadajících pod Cíl 2 žilo přibližně 69,8 milionů obyvatel).
In the period 2000-2006, Objective 2, which related to support for the economic and social conversion of areas lagging behind in their development, was aimed at 15.2% of Europeans (around 69.8 million inhabitants lived in Objective 2 areas).
Ti využili finanční prostředky v celkové výši 22,5 miliardy EUR (9,6 % celkových zdrojů) a z vytvoření zhruba 730 000 pracovních míst.
They benefited from total financing of EUR 22.5 billion (9.6% of overall resources), while it is calculated that 730 000 gross jobs have been created.
Tyto regiony lze rozdělit následovně: a) průmyslové oblasti (8,5 %) s mírou nezaměstnanosti vyšší než průměr Společenství, se zaměstnaností v průmyslu vyšší než průměr Společenství a trvale klesající, b) venkovské oblasti (5,2 %) s hustotou obyvatelstva nižší než 100 obyvatel na kilometr čtvereční, s mírou zaměstnanosti v sektoru venkova více než dvojnásobně vyšší než průměr Společenství a s trvale klesajícím počtem obyvatel, c) městské oblasti (1,9 %) s dlouhodobou nezaměstnaností vyšší než průměr Společenství, s vysokou úrovní chudoby, mimořádně poškozeným sociálním prostředím, vysokou mírou zločinnosti, nízkou vzdělávací výkonností, d) rybářské oblasti (0,3 %), e) smíšené oblasti (2,1 %).
These regions may be classed as: (a) industrial areas (8.5%) with unemployment rates higher than the Community average, with industrial employment greater than the Community average and in steady decline, (b) rural areas (5.2%) with a population density of fewer than 100 inhabitants per square kilometre, with an employment rate in the rural sector more than double the Community average, with an unemployment rate higher than the Community average and with a steadily declining population, (c) urban areas (1.9%) with long-term unemployment greater than the Community average, with a high level of poverty, with a particularly damaged social environment, with a high crime rate, with low educational performance, (d) fisheries areas (0.3%), (e) mixed areas (2.1%).
Po reformě z roku 2006 se Cíl 2 nyní týká posílení regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti v celkově 168 regionech 19 členských států (viz příloha I), tj. 314 milionů obyvatel s celkovými finančními prostředky na období 2007–2013 ve výši 54,7 miliardy EUR (téměř 16 % celkových zdrojů).
With the 2006 reform, Objective 2 now relates to strengthening regional competitiveness and employment in a total of 168 regions in 19 Member States (see Annex I), i.e. 314 million inhabitants, with total financing for 2007-2013 of EUR 54.7 billion (almost 16% of overall resources).
Je důležité, aby Cíl 2 byl plně využit a aby plně přispěl k celkové strategii pro naši hospodářskou obnovu i k její konkurenceschopnosti.
It is therefore important for Objective 2 to be fully exploited and to make a full contribution to the overall strategy for our economies’ recovery, as well as to their competitiveness.
Především je důležité, že přibližně 73,7 % této částky je schváleno pro a) zlepšení znalostí a inovací (33,7 %) a b) více lepších pracovních míst (40 %).
It is particularly important that around 73.7% of this amount is earmarked for (a) improving knowledge and innovation (33.7%), and (b) more and better jobs (40%).
Odpovídající procento pro regiony spadající pod Cíl 1 je výrazně nižší, pouze 40 %, i když v absolutních číslech je značně vyšší v důsledku větších potřeb v dotčených oblastech (viz příloha II).
The corresponding percentage for Objective 1 regions is markedly lower, just 40%, even though, in absolute figures, it is significantly higher due to the greater needs of the areas in question (see Annex II).
Poslední zprávy Komise o pokroku v hospodářské a sociální soudržnosti ukazují, že většina ukazatelů v regionech spadajících pod Cíl 2 zaznamenala vysoké úrovně výkonnosti v oblasti zaměstnanosti, inovací, výzkumu a vývoje, intenzity lidského kapitálu, vzdělávání a odborné přípravy a celoživotního učení v období před hospodářskou krizí, zatímco v jiných oblastech, jako jsou zvýšené přímé zahraniční investice a produktivita, ukazují konvergenční regiony vyšší úrovně výkonnosti (viz příloha III).
The latest progress report from the Commission on economic and social cohesion shows that most indicators in the Objective 2 regions recorded high performance levels before the economic crisis, such as employment, innovation, research and development (R&D), human capital intensity, education and training and lifelong learning, while for others, such as increased foreign direct investment (FDI) and productivity, the convergence regions show higher performance levels (see Annex III).
Například v období let 2000 až 2006 před krizí vzrostl HDP na obyvatele v porovnání s průměrem EU celkově o šest bodů a vynesl tak konvergenční regiony se 4 procentními body na 59 % průměru EU, což je úroveň, která se blíží k minimální výši 75 %, ale stále je výrazně pod ní.
By way of example, before the crisis, between 2000 and 2006,GDP per head relative to the EU average increased by six points overall, bringing the convergence regions within four percentage points of the EU average, at 59%, closer to but still well below the minimum threshold of 75%.
Regiony spadající pod Cíl 2 „konkurenceschopnost a zaměstnanost“, i když jsou vysoko nad průměrem jiných (122 %), zaznamenaly nicméně v období 2000–2006 pokles o 4,4 %.
The competitiveness and employment regions (Objective 2), while they are quite a way ahead of the others at 122%, nevertheless experienced a drop of 4.4% in the 2000-2006 period.
Velký růst produktivity konvergenčních regionů je hlavním důvodem, proč se rozdíl v HDP na obyvatele výrazně snížil (viz příloha IV).
The large rise in productivity of the convergence regions is the main reason why the difference in per capita GDP has significantly decreased (see Annex IV).
Od roku 2000 vykazuje produktivita v průmyslu a službách v konvergenčních regionech 2% roční růst, což je zdvojnásobení procentní hodnoty v regionech spadajících pod Cíl 2 „konkurenceschopnost a zaměstnanost“.
From 2000 onwards productivity in industry and services shows a 2% annual increase in the convergence regions, double the percentage in the competitiveness and employment regions under Objective 2.
Tento růst je podporován pomocí pro vzdělávání, lepším a širším využíváním IKT a vysokým přílivem přímých zahraničních investic.
This increase has been supported by assistance for education, better and wider use of ICT and high inflow of foreign direct investment.
Zároveň existují ještě velké rozdíly v úrovni vzdělávání mezi regiony.
At the same time, there are still major disparities in educational standards between regions.
Podíl absolventů je téměř o 9 % vyšší v regionech spadajících pod Cíl 2 než v konvergenčních regionech.
The proportion of graduates is almost 9% higher in the Objective 2 regions than in the convergence regions.
I účast v celoživotním učení výrazně zaostává v konvergenčních regionech, kde je její podíl ve srovnání s regiony spadajícími pod Cíl 2 o polovinu nižší.
Also, participation in lifelong learning lags behind significantly in the convergence regions, where the proportion is half that in the Objective 2 regions.
Finanční a hospodářská krize odhaluje slabiny evropských konvergenčních oblastí a strukturální nevýhody evropských regionů, zejména pokud jde o konkurenceschopnost a zaměstnanost.
The financial and economic crisis highlights the weaknesses of the European convergence areas and the structural disadvantages, particularly as regards competitiveness and employment, of the European regions.
Podle posledních prognóz Komise (2009–2011) zůstane situace na pracovním trhu nepříznivá a očekává se, že míra nezaměstnanosti dosáhne v EU 10,25 %, s poklesem počtu pracovních míst o 2,25 % v roce 2009 a o 1,25 % v roce 2010.
Based on the latest Commission forecasts (2009-2011), the situation in the labour market will remain unfavourable and the unemployment rate is expected to reach 10.25% in the EU, with the loss of 2.25% of jobs for 2009 and 1.25% for 2010.
Krize s jejím dopadem na klíčová odvětví hospodářství má v současné době také tyto důsledky: a) růst nových objednávek a důvěry ve zlepšení průmyslového obrazu EU, vedoucí ke stabilizaci průmyslové produkce, ale bez dramatického oživení, tj. míra produkce je o 20 % nižší než na začátku roku 2008, b) pokračující pokles činnosti ve výrobním odvětví, c) přetrvávající obtíže malých a středních podniků při získávání mikroúvěrů/financování.
The crisis, with its impact in the key sectors of the economy, has the following consequences in the current period also: (a) an increase in new orders and confidence and an improvement in the EU industrial picture, leading to stabilisation of industrial production but without a dramatic recovery, i.e. at a rate 20% lower than at the start of 2008 (see Annex IV), (b) continued decline in activities in the manufacturing sector, and (c) continued difficulty for SMEs in accessing micro-credit/financing.
Velké finanční problémy mnohých členských států (vysoký dluh veřejných financí, vysoký rozpočtový deficit) představují rovněž brzdu a překážku pro vnitrostátní spolufinancování programů spadajících pod Cíl 2.
The major financial problems of many Member States (high public debt, high budget deficit) are also an inhibiting factor and a constraint on the contribution of national co-financing to programmes relating to Objective 2.
Bohužel v tomto období chybí úhrnné kvalitativní a kvantitativní údaje o krátkodobém a dlouhodobém dopadu finanční a hospodářské krize na regiony EU a formování nejpodstatnějších hospodářských a sociálních ukazatelů.
Unfortunately, at this stage there is a lack of aggregated qualitative and quantitative data on the short-term and long-term impact of the financial and economic crisis in the EU regions and the shaping of the most significant economic and social indicators.
Zpravodajka zastává názor, že by Komise měla předložit zvláštní zprávu/studii o důsledcích finanční a hospodářské krize pro regiony EU, zejména regiony spadající pod Cíl 2, pokud jde o její obzvláště nepříznivý dopad na zaměstnanost a konkurenceschopnost.
The rapporteur takes the view that the Commission should present a special report/study on the consequences of the financial and economic crisis in the EU regions, in particular the Objective 2 regions, given its particularly negative impact on employment and competitiveness.
Příspěvek regionální politiky k boji proti hospodářské krizi v rámci Cíle 2
Contribution of regional policy to fighting the economic crisis within the framework of Objective 2
Od října 2008 navrhla Komise řadu opatření zaměřených na urychlení provádění programů v rámci politiky soudržnosti 2007–2013 s cílem mobilizovat všechny své zdroje a prostředky pro poskytnutí okamžité a účinné podpory úsilí o obnovu na vnitrostátní a regionální úrovni.
From October 2008 the Commission proposed a series of measures aimed at speeding up implementation of programmes under the cohesion policy 2007-2013, in order to mobilise all its resources and means to provide immediate and effective support for recovery efforts at national and regional level.
V rámci politiky soudržnosti je vyčleněno přibližně 55 miliard EUR (období 2007–2013) na podporu podniků, z nichž je většina určena na posílení inovace v malých a středních podnicích.
Under the cohesion policy around EUR 55 billion are earmarked (between 2007 and 2013) to support undertakings, most of which concerns strengthening innovation by SMEs.
Mnohé plánované činnosti odpovídají spíše okamžitým potřebám zabývat se současnou hospodářskou situaci a zaměřují se především na důležité výzvy, které stojí před podniky v reálné ekonomice, ale cílem navržených intervenčních opatření ve prospěch podniků musí být jejich dlouhodobé výsledky řešení strukturálních problémů, a nikoli „hasící“ zásahy v zájmu hospodářského přežití, jež jsou v mnoha případech neslučitelné s politikami státní podpory.
Many of the programmed activities match more immediate needs to deal with the current economic situation and focus, in particular, on significant challenges faced by undertakings in the real economy, but the proposed measures under interventions in favour of undertakings are targeted at long-term results from tackling structural problems and not at fire-fighting interventions for economic survival, which are potentially incompatible with State aid policies.
Obzvláště povzbudivé je, že klíčové priority strategie EU 2020 zdůrazňují potřebu využívat nové zdroje růstu, které současně zajistí sociální a územní soudržnost EU a zlepšení regulačního rámce pro posilování územní soudržnosti.
It is particularly encouraging that the key priorities of the EU 2020 strategy stress the need to exploit new sources of growth that will simultaneously ensure social and territorial cohesion of the EU and improvement of the regulatory framework for strengthening territorial cohesion.
Je namístě poznamenat, že územní soudržnost zajišťuje přidanou hodnotu rozvíjení konkurenceschopnosti různých oblastí a prosazování lepších podmínek pro podnikatele, růstu malých a středních podniků a využívání jejich komparativních výhod.
It is worth noting that territorial cohesion gives added value to developing the competitiveness of the various areas and promoting better conditions for entrepreneurship, growth of SMEs and exploitation of their comparative advantages.
Konkrétněji a okamžitě je z částky 64,3 miliardy EUR vyčleněné pro rok 2010 na udržitelný růst určeno 49,4 miliardy EUR na soudržnost (nárůst o 2 % ve srovnání s rokem 2009) a 14,9 miliardy EUR na konkurenceschopnost (nárůst o 7,9 % ve srovnání s rokem 2009) – (viz příloha V).
More specifically and immediately, for 2010, of the EUR 64.3 billion earmarked for sustainable growth, EUR 49.4 billion concern cohesion (an increase of 2% on 2009) and 14.9 billion euros concern competitiveness (an increase of 7.9% on 2009) - (see Annexe V).
Jedním z cílů v souvislosti s posílením konkurenceschopnosti malých a středních podniků je vytvoření 400 000 pracovních míst do roku 2013 (viz příloha VI).
One goal, among others, in the context of strengthening the competitiveness of SMEs (small and medium-sized enterprises) is to create 400 000 jobs by 2013 (see Annexe VI).
Zároveň musí být strategie Komise k urychlení investic a zjednodušení programů politiky soudržnosti posílena pomocí doporučení členským státům a legislativními či nelegislativními opatřeními.
At the same time, the Commission’s strategy for accelerating investment and simplifying cohesion policy programmes must be strengthened through recommendations to the Member States and legislative or non-legislative measures.
Zpravodajka souhlasí s tím, že přednost by měly mít tři osy: a) větší flexibilita programů soudržnosti, b) poskytnutí náskoku regionům všemi možnými způsoby a c) chytré investice v rámci programů soudržnosti.
The rapporteur agrees with the priority that should be given to the three axes: (a) greater flexibility for cohesion programmes, (b) giving regions a head start in every way, and (c) smart investment under the cohesion programmes.
Úvodní posouzení vycházející ze strategických zpráv jednotlivých států za rok 2009 uvádí, že členské státy využívaly nástroje, prostředky a metody pro usnadnění politiky soudržnosti navržené Komisí pro boj proti krizi a zvýšení skutečných výdajů dosti rozdílným způsobem, pokud jde například o 100% využití finančních prostředků, reakci na změny strategických směrů a os a financování operačních programů a reakci na zjednodušení prováděcích postupů.
An initial assessment based on the National Strategic Reports for 2009 indicates that the Member States made rather different uses of the instruments, means and methods for facilitating cohesion policy proposed by the Commission to combat the crisis and increase actual expenditure, as regards, for example, the use of 100% financing, the response to the changes to the strategic guidelines and the axes and financing for the operational programmes and the response to the simplification of implementing procedures).
Zpravodajka se domnívá, že by z toho měly být vyvozeny užitečné a spolehlivé závěry.
The rapporteur believes that useful and reliable conclusions should be drawn from this.
Je přesvědčena, že i když regionální politika není politikou Společenství pro tlumení požárů, ale pro dlouhodobé plánování, je obzvláště důležité, aby tento strategický „flexibilní“ přístup zůstal zachován, ale zároveň byla zajištěna i nezbytná kontrola, aby se předešlo chybám a případům podvodu.
She believes that, while regional policy is a Community policy not for damping down the flames but for long-term planning, it is particularly important that this strategic approach of ‘flexibility’ continues, while, at the same time, still ensuring the necessary checking to prevent errors and instances of fraud.
Například politika Komise ohledně prodloužení období způsobilosti v souvislosti s operačními programy na období 2000–2006 nebo zjednodušení administrativních požadavků a postupů a finančního řízení programů se zdá být rozhodujícím příspěvkem pro to, aby se umožnilo maximální využití všech zdrojů politiky soudržnosti.
For example, Commission policy on extending the eligibility period under the operational programmes 2000-2006 or on simplifying the administrative requirements and procedures and the financial management of the programmes appears to make a decisive contribution to enabling maximum take-up of all cohesion policy means.