natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 jednacího řádu,
having regard to Rule 103(2) of its Rules of Procedure,
Pomalý růst, vysoká nezaměstnanost, rostoucí chudoba a nerovnost – obraz EU 7 let po lisabonském summitu
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
s hlubokým znepokojením konstatuje, že EU se od roku 2000 potýká s pomalým růstem hospodářství a zaměstnanosti, přesunem zisků z produktivity z pracujících na zaměstnavatele a trvale vysokou mírou nezaměstnanosti, chudoby, sociálního vyloučení, nejistého zaměstnání a nerovností příjmů; konstatuje, že podíl na zisku jako poměrná část HDP v eurozóně je v současné době téměř nejvyšší za posledních 25 let, zatímco podíl mezd každé desetiletí klesá;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
konstatuje, že průměrný hospodářský růst v EU–15 se v každém desetiletí zrychloval; připomíná, že od roku 2000 byl průměrný hospodářský růst 1,4 %, tj. nižší než 2,6 % v období 1991–2000; konstatuje, že prognózy poukazují na pravděpodobnost dalšího zpomalování hospodářského růstu po roce 2006, protože nelze považovat samozřejmé, že dojde k oživení;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
konstatuje, že od roku 2000 do roku 2005 se v EU zvýšil počet nezaměstnaných o jeden milion a současně enormně vzrostl počet nejistých pracovních míst – více než 4,7 milionu zaměstnanců má pracovní smlouvu na dobu určitou a nejméně 1,1 milionu zaměstnanců pracuje proti své vůli na částečný pracovní úvazek; zdůrazňuje, že i kdyby se potvrdilo snížení míry nezaměstnanosti, které prognózy uvádějí, bude v EU i nadále dosahovat nepřijatelné výše 17 milionů nezaměstnaných; poukazuje na to, že 25 % pracovní síly má atypické pracovní smlouvy (na dobu určitou, na kratší pracovní dobu, na zavolání (on-call), bez stanovené pracovní doby (zero-hour), smlouvy s pracovníky najímanými přes agentury na dočasnou práci a smlouvy s externisty (freelance)), 41 %, pokud se započítají samostatně výdělečně činné osoby, což svědčí o rozsahu nejistých pracovních podmínek v EU;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, in parallel with a huge increase in precarious work, more than 4.7 million workers with fixed-term contracts and at least 1.1 million more in involuntary part-time jobs; stresses that, even if forecasts that point to a reduction in the unemployment rate are confirmed, it will still persist at an unacceptable level of 17 million unemployed in the EU; notes that 25% of the workforce are under atypical types of contract (fixed-term, part-time, on-call, zero-hour, temporary agencies and freelance), 41% if the self-employed are taken into account, which shows how precarious labour conditions have now become in the EU;
Důsledky neoliberalismu – současná hospodářská a měnová politika vyžaduje radikální změnu
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
zdůrazňuje, že Lisabonská strategie, kterou definovala Evropská rada na zasedání v březnu roku 2000 – jež měla jasnou podporu hlavních evropských organizací zaměstnavatelů, tedy UNICE a ERT – byla v rámci EU hlavním nástrojem na podporu liberalizace a privatizace veřejných služeb, flexibility a adaptability pracovních trhů, umírněných mzdových požadavků a na otevření velké části sektoru sociálního zabezpečení, včetně důchodového a zdravotního pojištění, soukromým zájmům; vyjadřuje politování na tím, že takzvané oživení Lisabonské strategie zdůrazňuje ještě více neoliberální obsah, a připomíná, že tento obsah byl převeden všemi členskými státy do konkrétních vnitrostátních programů, čímž ohrožuje sociální hlediska a nezohledňuje ekonomické, sociální a environmentální problémy, které musí jednotlivé členské státy EU řešit;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – which had the clear support of the major European employers' organisations, UNICE and ERT – has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health; regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 accentuates even more the neo-liberal content and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU;
zdůrazňuje, že Lisabonský program Společenství a národní reformní programy v rámci revidované Lisabonské strategie jsou nástrojem, který má ve všech členských státech odůvodnit a prosadit stejné strukturální reformy, a to zejména pokud jde o pracovní trhy a sociální zabezpečení, které budou mít závažné hospodářské a společenské důsledky, navíc posílené integrovanými obecnými směry a Paktem stability a růstu; domnívá se, že tyto reformy ohrozí práva zaměstnanců, důchodců, uživatelů veřejných služeb a spotřebitelů;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public-service users and consumers;
bere na vědomí výroční zprávu Komise o pokroku a vyjadřuje politování nad tím, že Komise ve svých základních prioritách vyjadřuje podporu uvolňování podnikatelského potenciálu a soukromých investic zejména tím, že:
Notes the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, in particular by:
(i) poskytuje důvody k další privatizaci v oblasti sociálního zabezpečení, ke snižování sociálních dávek a ke zvyšování zákonné věkové hranice pro odchod do důchodu,
(i) providing justification for further privatising social security, reducing social benefits and increasing the statutory and effective retirement age,
(ii) trvá na další flexibilitě na trhu práce a klade novou koncepci „flexicurity“ na roveň „zaměstnatelnosti“, a to v souladu s doporučeními Zelené knihy Komise o pracovním právu,
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’, in line with the recommendations of the Commission's Green Paper on Labour Law,
(iii) spojuje investice do výzkumu a rozvoje a vzdělávání s rozmary volného trhu a odůvodňuje tak komoditizaci znalostí, vzdělání a výzkumu (Boloňský proces),
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge, education and research (Bologna process),
(iv) trvá na liberalizaci trhů s energií a dává absolutní prioritu dokončení vnitřního trhu služeb;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
zdůrazňuje, že pokud jde o proklamované cíle, jako je dosažení průměrného 3% hospodářského růstu, plná zaměstnanost vytvořením 20 milionů pracovních míst a celkové výdaje na výzkum a rozvoj dosahující výše 3 % HDP Společenství, byla Lisabonská strategie převážně neúspěšná; podotýká, že podle údajů Komise dosáhla průměrná míra hospodářského růstu téměř poloviny předpokládané hodnoty, množství vytvořených pracovních míst asi čtvrtinu cílového počtu (aniž by se přihlíželo ke kvalitě vytvořených pracovních míst, růstu pracovní síly a stávajícímu vysokému počtu nezaměstnaných) a výdaje na výzkum a rozvoj jsou nadále pod 2 % HDP, jak tomu bylo v roce 2000;
Stresses that the Lisbon Strategy has been largely unsuccessful in achieving its proclaimed goals of average economic growth of 3%, full employment by creating 20 million new jobs and achieving an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP; notes that, according to Commission data, the average economic growth has been almost half the target rate, the number of jobs created have been about a quarter of the target (without taking into account the quality of the jobs created, the growth of the labour force and the existing high unemployment figure) and R&D expenditure has been below 2% of GDP at the same level as in 2000;
zdůrazňuje, že probíhající proces liberalizace trhů a privatizace veřejných služeb nepřinesla žádný viditelný přínos, pokud jde o ceny, kvalitu služeb či snížení veřejných výdajů; podotýká naopak, že sdružení spotřebitelů a uživatelů veřejných služeb informovala o růstu cen, poklesu kvality služeb a o zvyšování nákladů na jejich poskytování; konstatuje dále, že liberalizace přispěla ke zrušení pracovních míst v postižených odvětvích a k vytváření soukromých monopolů, které ohrožují práva pracujících, uživatelů veřejných služeb a spotřebitelů;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and public-service users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public-service users and consumers at risk;
domnívá se, že měnová a rozpočtová politika EU byla restriktivní a jejím prvořadým cílem byla cenová stabilita a konsolidace rozpočtu v souladu s Paktem stability a růstu; zdůrazňuje, že proces nominální konvergence k euru a po ní následující vývoj měl negativní dopad na růst ekonomiky a zaměstnanosti, na sociální a hospodářskou soudržnost a reálné sbližování mezi členskými státy EU a na veřejné investice, čímž ohrozil současné mírné hospodářské oživení a boj proti nezaměstnanosti;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has been restrictive, with its overarching objective of price stability and budget consolidation in line with the Stability and Growth Pact; stresses that the process of nominal convergence towards the Euro and what followed has had a negative impact on economic and employment growth, on social and economic cohesion and real convergence between the Member States of the EU, on public investment, putting at risk the current meagre economic recovery and the fight against unemployment;
upozorňuje na hluboce zakořeněný protest a odpor pracovníků, spotřebitelů a uživatelů veřejných služeb proti probíhajícímu procesu liberalizace a proti reformám práce a sociálního zabezpečení a vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání tuto skutečnost zohlednila a začlenila návrhy předkládané ze strany odborů, organizací spotřebitelů a sdružení uživatelů veřejných služeb;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and incorporate the proposals being put forward by trade unions, public-service users’ associations and consumer organisations;
vyjadřuje politování nad dohodou o finančních výhledech na období 2007–2013, jíž bylo dosaženo při zasedání Evropské rady v prosinci 2005, zejména nad snížením finančních prostředků pro finanční fondy (z 0,41 % HND Evropské unie na 0,37 %) a na programy v sociální oblasti, a dále v oblasti životního prostředí, výzkumu, kultury a vzdělávání; vyjadřuje politování nad posunem cílů s ohledem na priority uvedené v neratifikované „evropské ústavě“, pokud jde o hospodářskou soutěž/konkurenceschopnost a militarizaci, zejména účelové vyčlenění téměř 2/3 částky určené na politiku soudržnosti na financování lisabonských cílů; Domnívá se, že průměrné výdaje ve výši 1,045 % HND EU jsou zcela nedostatečné k zvládnutí sociálních, ekonomickým a environmentálních problémů, před nimiž rozšířená EU stojí, a potřeb nutných pro její soudržnost;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes; regrets the shift of objectives in line with the priorities stated in the non-ratified 'European Constitution' on competition/competitiveness, security and militarisation, in particular the earmarking of at least 2/3 of the amounts of cohesion policy to finance the Lisbon objectives; considers that an average expenditure level 1.045% of EU GNI is far from sufficient to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
poukazuje na to, že ke snižování váhy rozpočtu EU již začalo docházet v posledním finančním výhledu na období 2000–2006 (Agenda 2000), kdy byl poprvé zachován strop vlastních zdrojů bez ohledu na to, že došlo k rozšíření o 10 nových států s příjmem na obyvatele ve výši asi 40% EU; vyjadřuje politování nad tím, že rozpočet na rok 2007 zachovává stejný trend jako rozpočty od roku 1997, tj. snižování výše výdajů EU na hodnotu blížící se 1 % HDP EU a nižší než strop finančních výhledů; připomíná, že federální rozpočet USA činí asi 18/20 % HDP a někteří ekonomové uvádějí dvou- až čtyřnásobnou částku pro rozpočet EU, pokud by měl skutečně výrazně ovlivnit investice a přerozdělování uvnitř EU;
Points out that the reduction in the weight of the EU budget, as already started in the last financial perspectives for 2000-2006 (Agenda 2000), where the own resource ceiling was maintained for the first time in spite of the enlargement to 10 new countries with an income per inhabitant of about 40% of the EU level; regrets that the 2007 budget has followed the same trend as the budgets since 1997 of reducing the level of EU budget expenditure to a value near 1% of EU GNI and below the ceilings of the financial perspectives; recalls that the US federal budget is about 18/20% of its GNI and that various economists point to levels two- and fourfold higher for the EU budget if it is to make a meaningful contribution to investment and redistribution inside the EU;
Nová strategie, nová cesta pro Evropu – plná zaměstnanost, důstojná práce, životní minimum, sociální a hospodářská soudržnost a ochrana všech
A new strategy, a new path for Europe - full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all
domnívá se, že je třeba odvrátit se od stávajících politik EU, pokud opravdu chceme řešit problémy udržitelného hospodářského růstu, nezaměstnanosti, chudoby, sociální vyloučenosti a nerovností (v příjmech); zdůrazňuje, že je zapotřebí nové strategie, která Evropě určí novou cestu – cestu, která přinese plnou zaměstnanost, důstojná práce, životní minimum, sociální a hospodářskou soudržnost a sociální ochranu všech, což zajistí tu nejvyšší životní úroveň; cestu, při níž bude pozornost věnována rozvojovým potřebám každého členského státu, zvláště těch méně rozvinutých, při níž bude prosazována skutečná konvergence, která přispěje ke zmírnění rozdílu v rozvinutosti jednotlivých členských států a hospodářských, sociálních a regionálních nerovností;
Considers that a break is needed with current EU polices if we wish effectively to address the problems of sustainable economic growth, unemployment, poverty, social exclusion and (income) inequalities; stresses that a new strategy is needed to set a new path for Europe, a path of full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all that guarantees the highest living standards; a path that pays heed to the development needs of each Member State, in particular the less developed, that promotes real convergence and helps reduce the development gap between Member States and existing economic, social and regional disparities;
domnívá se, že EU musí ve svém politickém programu upřednostnit otázky tvorby bohatství (zvýšená produktivita), přerozdělení (boj proti nerovnostem v příjmech) a vyloučenosti (boj proti nezaměstnanosti); poukazuje na ústřední úlohu „práce“ při řešení všech těchto otázek;
Considers that the EU must place at the top of its political agenda the questions of wealth creation (increased productivity), redistribution (the fight against income inequalities) and exclusion (the fight against unemployment); notes the key role of 'work' in addressing all these questions;
žádá proto, aby byla Lisabonská strategie nahrazena „Evropskou strategií pro solidaritu a trvalý rozvoj“, založenou na výše uvedených zásadách a obsahující nový soubor politik v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí na podporu investic:
Calls, therefore, for the Lisbon Strategy to be replaced by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ based on the abovementioned principles, with a new set of economic, social and environmental policies that encourages investment:
(i) do kvality práce po všech stránkách (mzdy, stabilita, pracovní podmínky a vzdělávání) a do zlepšování kvalifikace v zájmu získání vysoce kvalifikované a vzdělané pracovní síly,
(i) in the quality of work in all its aspects (wages, stability, working conditions and training) and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and skilled workforce,
(ii) do základní infrastruktury a podpůrné infrastruktury pro průmysl,
(ii) in basic and industry-supportive infrastructure,
(iii) do veřejných služeb s cílem zvýšit jejich kvalitu,
(iii) in public services, in order to improve their quality,
(iv) do silné politiky soudržnosti s cílem podporovat sociální a hospodářskou soudržnost,
(iv) in a strong cohesion policy, in order to promote social and economic cohesion,
(v) do ochrany životního prostředí a ekologických technologií,
(v) in the protection of the environment and in eco-technologies,
(vi) do zlepšování norem v oblasti pracovní, sociální, životního prostředí a bezpečnosti tak, aby došlo k jejich harmonizaci vedoucí k dosažení standardů nejvyšší úrovně,
(vi) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
(vii) do sociální ekonomiky,
(vii) in the social economy,
(viii) do sociální ochrany s cílem vymýtit chudobu a bojovat proti sociální vyloučenosti,
(viii) in social protection, in order to eradicate poverty and fight against social exclusion,
(ix) do (veřejného) výzkumu a inovací, aby z nich měli prospěch všichni,
(ix) in (public) research and innovation, in order to guarantee its benefits to all,
(x) do podpory kultury a zapojení veřejnosti,
(x) in the promotion of culture and civil participation,
(xi) do postupné „dematerializace“ hospodářství;
(xi) in the progressive ‘ dematerialisation ’ of the economy;
zdůrazňuje, že tato nová strategie pro EU vyžaduje makroekonomický rámec, který podporuje udržitelný rozvoj, posílenou vnitřní poptávku, která je příznivá pro životní prostředí, plnou zaměstnanost se zachováním práv i sociální a hospodářské soudržnosti; požaduje v tomto kontextu růst a měnovou a daňovou politiku, která bude podporovat zaměstnanost a která povede k propojené, flexibilní a koordinované expanzivní rozpočtové politice EU a jejích členských států, jež bude založena na:
Stresses that this new strategy for the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand based on progressive wages, full employment with rights and social and economic cohesion; asks, in this context, for growth- and employment-supportive monetary and fiscal policies that lead to a combined, flexible and coordinated expansionary fiscal policy for the EU and its Member States, based on:
(i) uvolnění měnové politiky ze strany ECB a její institucionální reformy, které bude založeno na demokratické odpovědnosti, politické kontrole a hospodářských a sociálních otázkách, bude převedeno na konkrétní zaměření na růst a zaměstnanost a k jehož zavedení musí dojít souběžně se změnou všeobecného cíle cenové stability,
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB and its institutional reform, based on democratic accountability, political control and economic and social concerns, translated in specific growth and employment-targeting to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
(ii) zrušení Paktu stability a růstu souběžně se založením Paktu zaměstnanosti a růstu, který bude podporovat veřejné investice, zvýší jejich efektivitu a stanoví konkrétní hospodářská, sociální a environmentální kritéria, která budou vyhovovat konkrétním potřebám každého členského státu, zejména svým zaměřením na snížení nezaměstnanosti,
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact in parallel with the establishment of an Employment and Growth Pact which will foster public investment, improve efficiency and set specific economic, social and environment criteria tailor-made to the particular needs of each Member State, in particular targeting unemployment reduction,
(iii) konzistentní evropské investiční strategii tím, že vznikne investiční program EU pro udržitelný rozvoj a zaměstnanost v hodnotě dosahující alespoň 1 % HDP Evropské unie, který by měl doplňovat podobné aktivity členských států v oblasti veřejných investic; zdůrazňuje, že finanční výhled na období 2007–2013 musí vést ke skutečnému zvýšení rozpočtu EU, aby bylo možno přispět do tohoto programu, a požaduje jeho revizi;
(iii) a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should complement Member States' similar public investment efforts; stresses that the financial perspectives for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to contribute to this programme and asks for its revision,
(iv) vytvoření peněžního vyrovnávacího fondu v eurozóně s cílem reagovat na náhlé hospodářské otřesy;
(iv) the creation of a monetary compensation fund in the Euro area to react to asymmetric economic shocks;
požaduje novou agendu sociální politiky, která by měla mít tyto cíle:
Calls for a new social policy agenda whose objectives should be the following:
(i) rozvoj nikoho nevyčleňující a soudržné společnosti, což si žádá opatření na podporu stabilní zaměstnanosti a dodržování práv pracovníků,
(i) the development of an inclusive and cohesive society, which presupposes measures in favour of stable employment and respect for workers’ rights,
(ii) podporu společnosti založené na rovnosti pohlaví a boji se všemi druhy diskriminace,
(ii) the promotion of a society based on gender equality and the combating of all forms of discrimination,