natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rozhodování ovlivňuje i hospodářská situace dané země a její postavení v rámci celosvětové hospodářské soutěže.
Another factor is the country's economic situation and its position in global economic competition.
Čím blíže leží určitá země k EU, tím jsou zpravidla jejich hospodářské a politické vztahy těsnější a tím intenzivnější je i vliv EU na tuto zemi.
It is true that the closer to the EU a country is, the closer the economic and political relations they have and the greater influence the EU on the country has.
EU jejich prostřednictvím usiluje o změnu praxe v dané zemi na základě analýzy jejích možností.
They seek to change the behaviour of a country based on an analysis of their options.
Právně vynutitelné nástroje, jako jsou právní a správní předpisy EU (dohody o volném obchodu, úmluvy MOP, obchodní politika WTO), mají právní důsledky a jednotlivé země mohou být za jejich nedodržování potrestány.
Hard instruments, such as the EU legislation and regulations (FTA ILO conventions, WTO trade policies), have legal implications and the countries may be penalized for their violation.
Jejich používání je proto někdy sporné.
Therefore their use is sometimes questionable.
Oproti tomu finanční nástroje zahrnují granty, technickou pomoc a finanční prostředky (např. EFG), jež umožňují docílit žádoucího chování.
By contrast, financial instruments include grants, technical assistance and funds such as GAF, which enable the desired behaviour.
Technická pomoc je např. poskytována zemím, které se připravují na přistoupení k EU, a spočívá v jejich podpoře při přizpůsobování vnitrostátního práva evropským normám, mimo jiné formou různých školení (organizovaných Evropskou nadací odborného vzdělávání).
Technical assistance is e.g. provided to countries preparing for accession to the EU and has a form of assistance in adapting their law to European standards, e.g. through various training (ETF).
Čína a ostatní asijské sílící ekonomiky se stávají stále významnějšími aktéry pro zahraniční investice.
China and other Asian emerging economies are becoming more and more important actors in foreign investments.
Tento jev je nicméně spojen s rizikem, že dotčené země a jejich společnosti budou vyvážet nižší pracovní normy.
This phenomenon is nevertheless associated with the risk that these countries and their companies will export lower labour standards.
Nesmíme připustit, aby třetí země usilující o uzavření obchodních dohod s EU ignorovala její závazná pravidla.
We cannot allow non-member countries wishing to enter into trade agreements with the EU to disregard the rules binding on the EU.
EU musí být obezřetná vůči projektům, jako je MODE 4.
EU must be alert towards processes of the MODE4 type.
V jeho rámci mohou mezinárodní společnosti přivádět do země, v níž působí, vlastní pracovní sílu, což omezuje práva zaměstnanců přijímajícího státu.
It allows international companies to use their own labour in a foreign country where the company operates and thereby restricts the rights of employees of the receiving country.
Tato praxe de facto přeje sociálnímu dumpingu, proti němuž EU ostře vystupuje.
This is actually promoting social dumping which the EU stands out sharply against.
Při vyjednávání jakýchkoli dohod proto nelze přistoupit ani na MODE 4, ani na podobné projekty.
It is therefore not possible to accept MODE4 and similar phenomena in any contract negotiations.
EU se v rámci mezinárodního dialogu o sociálních otázkách těší dobré pověsti.
The EU has a good reputation in terms of the international dialogue on social issues.
V tomto ohledu je považována za citlivého a důvěryhodného partnera.
In this regard, it is considered a sensitive and trusted partner.
Toho je třeba využít v zájmu dosažení ambicióznějších cílů EU.
This must be used to achieve more ambitious goals set by the EU.
Jedním z nich je vytvoření jednotného, celistvého a fundovaného přístupu EU k vnějším aspektům sociální politiky.
One of them is to build a coherent, integrated and professional approach of the EU to the external dimension of social policy.
Klíčovou úlohu sehrává koordinace nejen v rámci Evropského parlamentu, ale i s Evropskou komisí a nově vytvořenou Evropskou službou pro vnější činnost.
The key role is played by the coordination within the European Parliament, but also with the European Commission and the newly established External Action Service.
Dalším krokem by mělo být vytvoření určité sociální aliance, v níž a jejímž prostřednictvím by EU mohla propagovat vysoké pracovní normy.
The next step should be creating a kind of social alliance in which and through which the EU could disseminate high labour standards.
Čína je jednoznačně příkladem země, která v Asii rychle získává postavení klíčového hráče.
China is a clear example of a country that is rapidly gaining the status of a crucial player in Asia.
Její význam roste, ale pro Číňany má tento vývoj spíše negativní důsledky v oblasti pracovních norem.
Its importance is growing; however, the area of labour standards for the Chinese has rather negative connotations.
Přesto není důvod k tomu, abychom nevyužili tradičně dobrých vztahů s Čínou k vytvoření sociální aliance.
Despite that, there is no reason not to use the historically good relations with China and not to establish a social alliance with China.
Měla by se zlepšit i spolupráce s nevládními organizacemi, jako je MOP a WTO.
The aforementioned cooperation with NGOs such as the ILO and WTO should also improve.
Je nezbytné postupovat uvážlivě, aby MOP nebyla chápána jako pouhý nástroj EU založený na vzájemných úzkých vazbách.
It is necessary to take a balanced approach to avoid that the ILO will be perceived as a mere instrument of the EU based on the close ties between the ILO and the EU.
O těsnějším provázání obchodních jednání a sociálních norem na půdě WTO již bylo pojednáno.
Stronger links between trade negotiations and social standards in the context of the WTO have been mentioned above.
Hlavními aktéry při uplatňování sociálních norem jsou mezinárodní společnosti.
International companies are the main actors in the implementation of social standards.
Je tudíž naprosto nezbytné jasně a jednoznačně definovat sociální odpovědnost podniků, abychom zamezili současným odlišným výkladům a abychom v této oblasti stanovili minimální povinnosti a způsob, jak bude sledováno jejich plnění.
Therefore it is vital to have a clear unambiguous definition of CSR that will prevent the current variety of interpretations and to establish minimum requirements for CSR and a way of monitoring their fulfilment.
Hlavním a jednostranným účelem zakládaných společností a organizací je vytváření zisku.
Companies and organizations are established primarily to fulfil a narrow interest, which is making profit.
Klesá jejich ochota dodržovat vnitrostátní a mezinárodní právo a smluvní povinnosti.
They are less and less willing to respect national and international legislation and contractual obligations.
Maximálně využívají místa s nejnižšími daněmi, nejlevnější pracovní silou a nejméně přísnými zákony na ochranu životního prostředí a nejzranitelnějších pracovníků.
They maximally make use of places with the lowest taxes, cheapest labour and laws protecting the environment and the most vulnerable workers.
Nadnárodní společnosti často ovlivňují vlády, které mají zájem na tom, aby tyto firmy působily na jejich území.
Multinational companies often direct the governments that are interested in their activities on their territory.
Počet nejistých pracovních míst, tj. nestálých míst s neadekvátními podmínkami, neustále roste.
The number of jobs known as precarious, i.e. unstable and inadequate is constantly growing.
Právní předpisy je nemohou automaticky a navzdory jejich zájmům přinutit k tomu, aby sdílely místní, regionální a podnikovou odpovědnost za důsledky svých rozhodnutí pro zúčastněné strany a zejména pro místo, kde provozují svou činnost.
Legislation cannot compel them to automatically, and despite their interests, share local, regional and corporate responsibility for the impact of their decisions on stakeholders, and especially on the site where they operate.
Jedná se o radikální změnu oproti situaci před nastoupením globalizace, kdy společnosti, které v určitém regionu působily desítky let, musely nést odpovědnost za jeho stav a rozvoj.
This means a radical change in the situation before the start of globalization when companies operating in a region for decades had to bear responsibility for its state and development.
Termín sociální odpovědnost podniků se používá od sedmdesátých let.
CSR is a term used since the 70´s.
Někteří ji definují jako: „koncept, v němž společnosti dobrovolně začleňují sociální a environmentální otázky do svých obchodních operací a do vzájemného působení se zúčastněnými stranami“.
Some define it as: ‘a concept whereby companies integrate social and environmental concerns in their business operations and in their interaction with their stakeholders on a voluntary basis’.
Nadnárodní společnosti zjistily, že převezmou-li část nákladů od státu, posílí své postavení ve společnosti a v konečném důsledku tak zvýší svou ziskovost.
Multinational companies have found out that if they take a part of the costs given up by the state, it will strengthen their position in the society and it will consequently increase their profitability.
V některých zemích napravují sociální nespravedlnosti tam, kde to nečiní stát.
In some countries, they set right social injustices in places where the state does not do that.
Podniky vytvářejí svou politiku sociální odpovědnosti v době hospodářského růstu.
The corporations built their socially responsible policy in the period of economic growth.
Nezmění se to v méně hospodářsky příznivých obdobích?
Isn't it going to change with the less favourable economic times?
EKOS a mezinárodní odborové svazy nesouhlasí s využíváním či zneužíváním koncepce sociální odpovědnosti podniků pouze pro nábor nových zaměstnanců a účely marketingu.
ETUC and international trade unions reject CSR if it is used or abused just for PR advertising and marketing.
Sociální odpovědnost podniků schvalují, pokud přispívá k trvalému růstu, nevyhýbá se dialogu se zaměstnanci a pokud není chápána jako alternativa k pracovnímu právu a kolektivnímu vyjednávání.
They accept CSR if it contributes to the sustainable growth, if it doesn’t evade the dialogue with the employees and if it is not seen as an alternative to labour legislation and collective bargaining.
Mají-li být společnosti veřejně odpovědné, musí nejprve uplatňovat vysoké standardy interně a teprve potom navenek vůči zúčastněným stranám.
If a company is to be publicly responsible, it must apply high standards inwardly, only then outwardly with the stakeholders.
Znamená to dodržovat a propagovat zásady důstojných zaměstnaneckých vztahů, prostřednictvím konzultací, informací a kolektivního vyjednávání podporovat účast zaměstnanců, rozvíjet profesní dovednosti zaměstnanců a zajistit jejich celoživotní vzdělávání, dodržovat předpisy v oblasti bezpečnosti práce, podporovat rovné postavení žen a mužů, vytvářet příznivé prostředí pro sociální partnery s cílem předvídat a zvládat změny na trhu práce, včetně restrukturalizace, zvyšovat kvalitu práce, zapojovat a chránit zranitelné skupiny pracovníků, jako je mládež, senioři, postižení a migranti.
It means: respect and promote decent employment relations, encourage employee participation through consultation and information and through collective bargaining, develop their vocational skills and lifelong learning, comply with work safety standards, promote equality of men and women, create proper environment for the social partners to anticipate and manage changes that have taken place in the labour market, including restructuring, improve the quality of work, integrate and protect vulnerable groups of workers, such as young, elderly, disabled and migrants.
Úskalí sociální odpovědnosti podniků může spočívat v tom, že se stále jedná o dobrovolnou iniciativu, takže může postrádat objektivní, pevná a transparentní kritéria pro zaměstnance, spotřebitele a ostatní zúčastněné strany, na jejichž základě by bylo možné měřit pokrok podniků v této oblasti.
Pitfalls of CSR can lie in the fact that it is still a voluntary initiative therefore it is feared that it may lack an objective, consistent and transparent criteria for employees, consumers and other stakeholders, based on which the company performance in the area of CSR could be measured.
Další diskutabilní bod souvisí s obavami, že se z koncepce sociální odpovědnosti podniků může stát určitá forma právně nevynutitelných předpisů.
Another debatable point of CSR is linked to the fear of making this concept a kind of soft law.
Zřeknou-li se vlády odpovědnosti za zachování evropského sociálního modelu, bude hrozit privatizace pracovního práva a systémů a služeb sociálního zabezpečení.
If governments retreat from their responsibility to maintain the European social model, then there is the threat of privatization of labour law and social security systems and services.
Jejich ochranu nelze očekávat od dobrovolné a právně nevynutitelné iniciativy, jakou je sociální odpovědnost podniků.
Their protection cannot be seen in the voluntarily and legally unenforceable initiative such as CSR.
Existuje také nebezpečí chybného výkladu institucionálně zakotveného sociálního partnerství, sociálního dialogu, účasti zaměstnanců a práv odborových svazů a jejich nahrazení dobrovolnými a nezávaznými iniciativami.
There is also the threat of misinterpretation and replacement of institutionally embedded social partnership, social dialogue, employee participation and trade union rights by something voluntary and non-binding.
Celosvětová hospodářská soutěž vede společnosti k expanzi na nové trhy.
Global competition leads companies to expand to new markets.
K tomu jsou zapotřebí rozsáhlé investice.
This requires large investments.
Do obchodu tedy vstupuje svět financí a ovlivňuje rozhodování společnosti ve prospěch rychlého, pokud možno okamžitého a spekulativního zisku prostřednictvím burzovních transakcí.
This makes the financial world enter the business and affect its decision-making process in order to for the company to achieve rapid, preferably instantaneous and speculative profit through stock transactions.
Mezinárodní finanční prostředky / instituce / investoři se tak stávají jakýmisi dohlížiteli nad hospodářskou činností podniků.
International finances / institutions / investors are thus becoming a kind of controllers of economic activities of enterprises.
Finanční trh se stává trhem pro kontrolování podniků.
It is the financial market that is becoming a market of the corporate control.
Touto otázkou se začala zabývat i Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), jež připravila konečnou podobu návrhu tzv. normy ISO 26 000, kterou měly členské státy ratifikovat do konce roku 2010.
The issue has also been taken up by the ISO International Standardization Organization that prepared the final draft of the so-called ISO 26 000, which should be ratified by the Member States by the end of 2010.
Text vznikl ve spolupráci vlád, zástupců zaměstnanců (odborů), podnikatelských kruhů, zástupců spotřebitelů a zákazníků, nevládních organizací, odvětví služeb a výzkumných organizací, akademické obce a mnoha dalších subjektů.
The text was elaborated by governments, workers' representatives (unions), the corporate sector, representatives of consumers and customers, NGOs, services and research organization, academia and many other subjects.
Tito odborníci pocházejí z více než 90 zemí a 40 mezinárodních nebo regionálních organizací.
These experts come from more than 90 countries and 40 international or regional organizations.
Některé subjekty usilovaly o to, aby výsledkem nebyla pouze obvyklá, velmi technická koncepce ISO.
Some of these subjects were trying not to let it be only in the usual very technical ISO conception.
Tato norma „obsahuje pokyny pro uživatele a není určena, ani není vhodná pro účely osvědčování.
This standard ‘provides guidance to users and is neither intended nor appropriate for certification purposes.
Jakákoli nabídka k vydání osvědčení nebo jakákoli žádost o certifikát ISO 26 000 by se považovala za chybný výklad úmyslu a účelu této mezinárodní normy“.
Any offer to certify or any claim to be certified to ISO 26 000 would be a misinterpretation of the intent and purpose of this international standard’.
k vnějšímu rozměru sociální politiky, podporování pracovních a sociálních standardů a evropské sociální odpovědnosti podniků
on the external dimension of social policy, promoting labour and social standards and the European Corporate Social Responsibility
2. vyzývá Evropskou unii a její členské stát, aby vyvíjely tlak na evropské podniky se sídlem v rozvojových zemích, který by je přiměl jít příkladem v oblasti sociální odpovědnosti a důstojné práce;
Calls on the European Union and its Member States to bring pressure to bear on European companies established in developing countries to set an example of social responsibility and the promotion of acceptable working standards;
5. vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly iniciativy zaměřené na podporu produktivní zaměstnanosti, investic do lidských zdrojů, mechanismů přerozdělování, sociální ochranu, rovnost žen a mužů, sociální dialog a na efektivní uplatňování práv na pracovišti;
Calls on the Commission and the Member States to support initiatives aimed at promoting productive employment, investment in human resources, redistribution mechanisms, social protection, gender equality, social dialogue and effective application of rights at work;
7. vyzývá strany dohod o volném obchodu, aby se v souladu s povinnostmi vyplývajícími z členství v MOP, z Deklarace MOP o základních zásadách a právech při práci přijaté v roce 1998 na 86. zasedání Mezinárodní konference práce a z jejích navazujících zpráv, zavázaly, že budou ve svých právních předpisech a postupech dodržovat, prosazovat a uplatňovat zásady základních práv, konkrétně:
Calls on parties to FTAs to commit themselves, in accordance with the obligations deriving from membership of the ILO and the ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work and its Follow-up, adopted by the International Labour Conference at its 86th Session in 1998, to respecting, promoting and realising, in their laws and practices, the principles concerning fundamental rights, namely:
c) faktické zrušení práce dětí a
(c) the effective abolition of child labour; and
16. naléhavě vyzývá EU, aby na mezinárodní úrovni přijala vhodná opatření k boji proti sociálnímu dumpingu, který lze pozorovat v obchodních postupech některých zemí EU i třetích zemí, jimž EU poskytuje rozvojovou pomoc;
Urges the EU to take appropriate measures at international level to fight against the social dumping which occurs in the business practices of some countries, both in the EU and in third countries to which the EU provides development assistance;
k vnějšímu rozměru sociální politiky, podporování pracovních a sociálních standardů a evropské sociální odpovědnosti podniků
on the external dimension of social policy, promoting labour and social standards and European corporate social responsibility
7. je přesvědčen, že jak na území partnerské země, tak v členských státech by uplatňování těchto základních standardů mělo být neustále monitorováno nezávislými orgány a nedodržení nebo porušení těchto standardů prokázané na základě předem definovaných kritérií by mělo vést k postihům uplatňovaným prostřednictvím účinných a transparentních postupů;
Considers that, both in the territory of the partner country and in the Member States, the implementation of these basic standards should be subject to continuous monitoring by independent bodies and that their non-enforcement or infringement, established on the basis of predetermined criteria, should be penalised by means of effective and transparent procedures;
9. zdůrazňuje, že evropské podniky, jejich dceřiné společnosti a subdodavatelé hrají vzhledem k svému podílu na mezinárodním obchodu zásadní úlohu z hlediska propagace a šíření sociálních a pracovních standardů ve světě, a proto by jejich chování mělo odpovídat evropským hodnotám a mezinárodně uznávaným standardům; je přesvědčen, že by bylo správné a vhodné, aby evropské podniky, které svou výrobu přemisťují do zemí s nižší úrovní sociálních povinností, nesly odpovědnost za případné škody a negativní externality postihující místní obyvatelstvo, a to i před evropskými soudy;
Emphasises that, given the size of their share of international trade, European companies and their subsidiaries and subcontractors play a key role in the promotion and dissemination of social and labour standards worldwide, and that they should therefore act in accordance with European values and internationally recognised standards; considers that it would be right and proper for European enterprises which relocate their production to countries with less stringent social obligations to be held liable, including before European courts, for any damage and negative externalities affecting local populations;
o změně jednacího řádu Evropského parlamentu z důvodu zavedení společného registru transparentnosti sdíleného Evropským parlamentem a Komisí
on the amendment of Parliament’s Rules of Procedure following the establishment by the European Parliament and the Commission of a joint transparency register
– s ohledem na rozhodnutí Konference předsedů ze dne 18. listopadu 2010,
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 18 November 2010,
– s ohledem na své rozhodnutí ...
– having regard to its decision of …
– s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ( A7-0173/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A7-0173/2011 ),
Finanční zájmy poslanců, pravidla chování , povinný registr transparentnosti a přístup do Parlamentu
Members' financial interests, standards of conduct , mandatory transparency register and access to Parliament
Pro transparentnost procesu přijímání právních předpisů je důležité zavést povinné vedení registru pro představitele zájmových skupin, kteří navštěvují poslance Evropského parlamentu, evropské orgány a instituce a jejich zaměstnance.
It is important for the transparency of the legislative process to institute mandatory registration of lobbyists who approach Members of the European Parliament, the European institutions and their staff.
Tento proces povinné registrace by také znamenal registraci kontaktovaných osob.
This compulsory registration procedure should also entail registration of the people who have been approached.
Podobně jako v systému, který je zaveden v americkém Kongresu, by se tato povinnost registrace jednání se zástupci zájmových skupin vztahovala také na volené zástupce, na evropské úředníky a na ostatní zaměstnance evropských orgánů a institucí.
By analogy with the system instituted by the US Congress, this requirement to register conversations with lobbyists should apply in equal measure to elected representatives, European officials and other staff of the European institutions.
Takto získané údaje by byly přístupné veřejnosti.
The information should be accessible to the public.
Tento odstavec se přesouvá z článku 2 přílohy X, aby byla celá struktura vyjasněna a relevantní ustanovení byla shromážděna na stejném místě.
This paragraph has been moved from Article 2 of Annex X in order to clarify the structure and group related provisions together.
Kvestoři jsou odpovědní za vydávání průkazů s nejvýše roční platností vystavených na jméno osobám, které chtějí často vstupovat do parlamentních prostor za účelem informování poslanců v rámci jejich mandátu v jejich vlastním zájmu nebo v zájmu třetích osob .
The Quaestors shall be responsible for issuing nominative passes valid for a maximum of one year to persons who wish to enter Parliament's premises frequently in order to supply information to Members within the framework of their parliamentary mandate in their own interests or those of third parties.
Průkazy ke vstupu s dlouhou platností se vydávají osobám, které nepůsobí v orgánech a institucích Unie, a odpovídají za ně kvestoři .
Long-term badges shall be issued to persons from outside the Union institutions under the responsibility of the Quaestors.