natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toto doporučení vyzývá pobřežní členské státy, aby Komisi do konce února 2006 předložily zprávy o pokroku dosaženém při vytváření a provádění svých vnitrostátních strategií integrované správy pobřežních zón.
This recommendation calls on coastal Member States to submit to the Commission before the end of February 2006 progress reports on the drawing up and implementation of their national ICZM strategies.
Dále vyzývá Komisi, aby Evropskému parlamentu a Radě předložila hodnotící zprávu o pokroku při provádění integrované správy pobřežních zón.
It also called on the Commission to submit an evaluation report to the European Parliament and Council on progress in implementing ICZM.
Z celkového počtu 20 pobřežních členských států EU jich oficiální zprávu Komisi předložilo 14: tyto státy představují 65 % pobřežních států EU a více než 70 % evropského pobřeží.
Of the 20 coastal Member States of the EU, 14 have forwarded official reports to the Commission: these account for 65% of EU coastal States and over 70% of the length of the European coastline.
Cíle a problémy
Objectives and challenges
Toto sdělení Komise hodnotí pokrok dosažený při provádění integrované správy pobřežních zón a zároveň si všímá nedostatků.
The present Commission communication evaluates progress achieved in implementing ICZM, while at the same time outlining the shortcomings.
Základní závěry jsou tyto: při provádění integrované správy pobřežních zón neexistuje skutečná koordinace, výměna informací je nedostatečná, nejsou řádně zastoupeni všichni uživatelé pobřežních zón, integrovaná správa pobřežních zón je založena na stávajících odvětvových politikách, které odpovídají potřebám pobřežních zón, a je třeba vypracovat politiky, které pobřežní zóny připraví na důsledky změny klimatu.
The basic conclusions are as follows: there has been no effective coordination in implementing ICZM; exchanges of information are incomplete; not all users of coastal zones are properly represented; ICZM has been based on existing sectoral policies corresponding to the needs of coastal zones; and policies must be drawn up to prepare coastal zones for the impact of climatic change.
Pobřežní zóny dnes – důsledky pro rybolov a akvakulturu
Coastal zones today – impact on fishing and aquaculture
V minulosti se mělo za to, že pobřežní zóny jsou pro hospodářský rozvoj druhořadé; dnes jsou to však nejintenzivněji využívané regiony.
In the past, coastal zones were considered to be of secondary importance for economic development; now, however, they are the most intensively exploited regions.
Studie hodnotící sociální a hospodářský dopad integrované správy pobřežních zón uvádí 18 kategorií činností, které v pobřežních oblastech probíhají, a 14 problémů, kterým čelí v důsledku svého nadměrného využívání.
The study evaluating the social and economic impact of ICZM lists 18 categories of activity carried out in coastal areas and 14 challenges they face owing to over-exploitation.
Dvě z výše uvedených činností jsou rybolov a akvakultura: jsou závislé na pobřežních zónách, a tudíž na ně má vliv jakákoliv změna v těchto oblastech.
Fishing and aquaculture are two such activities: they depend on the coastal zones and are therefore influenced by any change in them.
Toto odvětví je často negativně ovlivněno důsledky ostatních činností v pobřežních zónách.
This sector frequently suffers from the consequences of other activities in coastal zones.
Například když se v roce 2002 na otevřeném moři u španělského pobřeží potopil tanker Prestige, bylo znečištěno zhruba 1 000 km 2 pobřeží v regionu, který je hospodářsky závislý na rybolovu a akvakultuře.
When, for example, the Prestige sank in 2002 in the open sea off the Spanish coast, some 1000 km 2 of coastline were polluted in a region which is economically dependent on fishing and aquaculture.
Podle odhadů bylo na rybolovu přímo závislých 41 600 lidí, v některých regionech bylo v rybolovu a akvakultuře zaměstnáno až 47,2 % pracující populace.
An estimated 41 600 people depended directly on fishing, while in some regions up to 47.2% of the working population was employed in fishing and aquaculture.
Přibližně 6 000 plavidel pro rybolov v pobřežních vodách přerušilo činnost, a i poté, co byla omezení odstraněna, byla produkce nižší v důsledku poškození životního prostředí, ke kterému došlo.
Approximately 6 000 inshore fishing vessels suspended fishing, and even when restrictions were lifted, production was reduced owing to the environmental destruction which had occurred.
Odhaduje se, že úplná obnova mořského prostředí bude trvat 10–25 let
It is estimated that a complete rehabilitation of the marine environment will take between 10 and 25 years
Kromě úniků ropy také námořní doprava často odpovídá za náhodné přemístění nebezpečných exotických druhů, což má za následek snižování biologické rozmanitosti ekosystémů, které tyto druhy napadají
Apart from oil slicks, maritime transport is also frequently responsible for accidentally transporting harmful exotic species, resulting in a reduction in the biodiversity of the ecosystems which these species invade
Evropská agentura pro životní prostředí, 2006: „Prioritní otázky životního prostředí Středozemního moře“. .
European Environment Agency, 2006, ‘Priority issues in the Mediterranean environment’. .
Podle zprávy vypracované Mezinárodní radou pro průzkum moří eutrofizace způsobuje snižování populací ryb v Černém moři.
According to a report drawn up by the International Council for the Exploration of the Sea (ICES), eutrophication is responsible for a reduction in fish stocks in the Black Sea.
Padesát procent znečištění dusičnany pochází z pozemních pobřežních činností, přesněji: 50 % ze zemědělské činnosti, 25 % z průmyslové činnosti a zbývajících 25 % z urbanistické činnosti
50% of nitrate pollution stems from land-based coastal activities, broken down as follows: 50% from agricultural activities, 25% from industrial activities and the remaining 25% from urban activities
Tento problém ještě nabývá na složitosti v případě, kdy znečištění přinášené řekami pochází ze třetích zemí.
The problem becomes even more complex when river-borne pollution originates from third countries.
Životaschopnost rybolovu a akvakultury je však také ovlivňována velmi rychlou přeměnou přírodních pobřežních oblastí na umělé povrchy.
However, the viability of fishing and aquaculture is also being affected by the very rapid transformation of natural coastal areas into artificial surfaces.
Podle odhadů se v letech 1990–2000 umělé povrchy rozšiřovaly o 190 km 2 ročně.
Between 1990 and 2000 it is estimated that artificial surfaces spread by 190 km 2 annually.
Toto rozšiřování má z 61 % na svědomí bytová výstavba, cestovní ruch a rekreace, které nahrazují jiné činnosti
61% of this expansion is due to housing, tourism and recreation displacing other activities
Evropská agentura pro životní prostředí, 2006: „Změny pobřežních oblastí“. .
European Environmental Agency, 2006, ‘The changing areas of coastal areas’. .
Regionální plánování se až dosud zaměřovalo jen na pozemní činnosti a nebralo v úvahu dopad pobřežního rozvoje na některé mořské činnosti.
Regional planning has so far been land-based and has failed to take into account the impact of coastal development on certain marine activities.
To vedlo k omezení lovišť ryb a zhoršení přirozeného mořského prostředí, tj. oblastí, kde některé druhy nacházejí potravu, třou se a rozmnožují.
This has led to limits on fishing grounds and the degradation of marine habitats, i.e. the feeding, spawning and reproduction areas of some species.
Nedostatek prostoru je zároveň také základní překážkou rozvoje evropské akvakultury.
At the same time, lack of space is also a basic obstacle to the development of European aquaculture.
Je třeba se zmínit o tom, že důsledky nadměrného využívání pobřežních zón se ještě vyhrotí díky změně klimatu.
It should be pointed out that the consequences of over-exploiting coastal zones will be exacerbated by climate change.
Neexistují sice žádné odpovídající údaje o dopadu na rybolov a akvakulturu, ale první studie uvádí, že budoucí ztráty v tomto odvětví v důsledku změny klimatu se odhadují na 200 milionů eur ročně.
Although there are no adequate data on the impact on fishing and aquaculture, an initial study mentions that future losses in this sector owing to climate change are estimated at 200 million euros annually.
A opět jsou nejvíce ohroženy uzavřené a polouzavřené mořské oblasti, jako je Baltské a Severní moře
Here again, closed and semi-closed marine areas, such as the Baltic and the North Sea, are at greatest risk
Rybolov v rámci integrované správy pobřežních zón
Fishing within the framework of Integrated Coastal Zone Management
Integrovaná správa pobřežních zón je pro rybolov velmi důležitá, a to ze tří základních důvodů.
Integrated Coastal Zone Management is of great importance for fishing for three basic reasons.
Zaprvé je rybolov jednou ze základních pobřežních činností, a v důsledku toho je ovlivněn změnami místního prostředí.
Firstly, fishing is a coastal activity par excellence and, as a result, is affected by changes in the local environment.
Populace ryb v pobřežních vodách jsou základem mnoha úlovků a řada druhů lovených na volném moři se líhne a vyrůstá v pobřežních vodách.
Fish stocks in coastal waters form the basis of many catches and many species caught offshore hatch and grow in coastal waters.
Zadruhé není rybolov zdrojem znečištění, ale spíše trpí v důsledku znečištění způsobeného jinými činnostmi vykonávanými v pobřežních zónách.
Secondly, fishing is not a source of pollution, but rather suffers the consequences of pollution caused by other activities pursued in coastal zones.
Zatřetí probíhá 80 % rybolovné činnosti Společenství v pobřežních regionech, které jsou na ní výrazně závislé
Thirdly, 80% of the Community fishing activity takes place in coastal regions which are heavily dependent upon it
Jsou to regiony s nestabilními ekonomikami, které svým obyvatelům nemohou poskytnout alternativní činnosti, a většinou se jedná i o znevýhodněné oblasti.
These are regions with fragile economies which cannot provide their inhabitants with alternative activities and are for the most part disadvantaged.
V roce 2003 žilo přibližně 63 % rybářů ve znevýhodněných regionech závislých na rybářském průmyslu
In 2003, some 63% of fishermen were to be found in less-favoured regions dependent on the fishing industry
Je třeba upozornit na to, že v posledních deseti letech se rybolov nachází ve vážné krizi způsobené zmenšujícími se populacemi ryb, a proto bychom měli jakékoliv další hrozby omezit na minimum.
It should be pointed out here that over the past decade fishing has been in serious crisis owing to a reduction in fish stocks and we should therefore reduce to a minimum any further threat to it.
Rybářský průmysl především zaznamenal 35% úbytek v počtu pracovních míst, 20% úbytek počtu plavidel a 28% úbytek v objemu úlovků.
In particular, the fishing industry has suffered a 35% fall in the number of jobs, a 20% fall in the number of vessels and a 28% fall in catches.
Proto by měl být rybolov součástí integrované správy pobřežních zón, a zejména rozvoj a správa rybolovu v pobřežních zónách by měly být vnímány jako součást rozvoje a správy pobřežních zón.
Fishing should therefore be included in ICZM, in particular the development and management of fisheries in coastal zones should be examined as part of the development and management of coastal zones.
K tomuto procesu může přispět Evropský rybářský fond, který financuje opatření zajišťující reálný rozvoj rybolovu a ochranu mořského prostředí a jeho živých zdrojů.
The European Fisheries Fund (ΕFF) can contribute to this process since it finances measures to ensure the viable development of fisheries and the protection of the marine environment and its living resources.
Tento fond může dále podporovat konkrétní zásady integrované správy pobřežních zón, jako je plánování s širokou účastí různých subjektů a zdůraznění zvláštních rysů pobřežních komunit.
Furthermore, the EFF can support specific principles of ICZM, such as participatory planning and the highlighting of the special features of coastal communities.
Evropský rybářský fond také podporuje financování řady pilotních projektů, které výrazně posilují roli rybolovu v integrované správě pobřežních zón, a propagaci selektivnějších metod rybolovu, které jsou šetrnější k životnímu prostředí.
Furthermore, the EFF also supports the funding of a number of pilot projects which significantly strengthen the role of fishing in ICZM and the promotion of more selective and environmentally-friendly fishing methods.
Při zajišťování úspěšného začlenění rybolovu do integrované správy pobřežních zón je ale nejdůležitější zapojit rybářské organizace do fáze plánování.
At all events, the most important element in ensuring the successful incorporation of fishing in ICZM is to involve fishing organisations in the planning stage.
Využití zkušeností místních rybářů pomůže identifikovat skutečné problémy, a tak zajistit, aby pobřežní komunity rybářů přežily a koexistovaly s ostatními činnostmi vykonávanými v pobřežních zónách.
Using the experience of local fishermen will help identify the real problems and thereby ensure that coastal fishing communities remain and co-exist with other activities pursued in coastal zones.
Akvakultura v rámci integrované správy pobřežních zón
Aquaculture within the framework of ICZM
Akvakultura je další z činností převážně vykonávaných v pobřežních zónách.
Aquaculture is also an activity principally pursued in coastal zones.
Od roku 1970 se rozvíjí rychleji než ostatní odvětví potravinářské výroby, byl u ní zaznamenán průměrný roční růst o 8 % a celosvětová roční produkce zhruba 45 milionů tun
Since 1970, it has developed more rapidly than any other sector of food production, recording an annual average growth rate of 8%, and an annual production of approximately 45 million tonnes worldwide
Organizace OSN pro výživu a zemědělství, 2006: „Stav světového rybolovu a akvakultury“. .
FAO, 2006, ‘The state of world fisheries and aquaculture’. .
V situaci, kdy se ztenčují zdroje rybolovu a světová poptávka po rybách, měkkýších a korýších neustále roste, narůstá i důležitost akvakultury.
In an environment in which fisheries resources are becoming scarce and in which world demand for fish and shellfish is steadily rising, aquaculture is becoming increasingly important.
Organizace OSN pro výživu a zemědělství předpovídá, že do roku 2030 vzroste spotřeba rybích výrobků o 50 % a velká většina této poptávky bude uspokojena prostřednictvím akvakultury.
The UN Food and Agriculture Organisation predicts that consumption of fish products will increase by 50% up to 2030 and that the lion’s share of this demand will be met by aquaculture.
V číslech toto zvýšení produkce odpovídá 40 milionům tun
In figures, this amounts to an increase in production of 40 million tonnes
Evropská akvakultura by tedy z tohoto trendu mohla těžit a využít svých poměrných výhod.
European aquaculture could therefore benefit from this trend and exploit its comparative advantages.
Mezi tyto výhody patří následující skutečnosti: EU je největším trhem s rybími produkty, má dlouhou tradici chovu měkkýšů, korýšů a ryb ve sladké i mořské vodě, má dynamickou výzkumnou kapacitu na špičkové úrovni a moderní technologie, kvalifikované a zkušené chovatele ryb, vhodné klimatické podmínky a ideální místa pro chované druhy
These include the following: the EU is the largest market for fish products, has a long tradition of shellfish farming and fish farming in fresh and sea water, it has a dynamic, cutting-edge research capacity and modern technology, qualified and experienced fish farmers, suitable climatic conditions and ideal sites for the varieties farmed
Navíc je třeba mít na zřeteli příspěvek tohoto odvětví k hospodářské a sociální soudržnosti regionů, kde se akvakultura provádí.
Furthermore, the sector’s contribution to the economic and social cohesion of the regions where it is practised should be carefully borne in mind.
V EU jako celku se provozuje zejména v pobřežních zónách a přináší 80 000 pracovních míst.
In the EU as a whole, aquaculture is practised mainly in coastal zones and provides 80 000 jobs.
V některých členských státech je objem produktů akvakultury vyšší než objem ulovených produktů.
In some Member States the value of farmed products is greater than that of products landed.
V jiných má akvakultura významný podíl na celkové produkci.
In others, aquaculture represents a significant proportion of total production.
Například v Řecku pochází 50 % celkové roční produkce z akvakultury.
In Greece, for instance, 50% of total annual production comes from aquaculture.
Nedá se však říci, že by se evropská akvakultura nepotýkala s problémy, které ovlivňují její růst.
That is not to say that European aquaculture is not also facing difficulties which affect its growth.
Mezi tyto problémy patří zejména nedostatečné regionální plánování a konkurenční boj o prostor s ostatními pobřežními činnostmi.
Chief among these are inadequate regional planning and competition for space with the other coastal activities.
Plánování v oblasti mořské politiky by podle očekávání mělo být základním nástrojem vyváženého rozvoje všech činností integrované správy pobřežních zón, včetně akvakultury.
Marine planning is expected to constitute a basic tool for the balanced development of all ICZM activities, including aquaculture.
Co se týče financování, při propojení akvakultury s integrovanou správou pobřežních zón může pomoci Evropský rybářský fond, který poskytuje možnost sběru kvalitativních údajů pro vypracování plánů integrované správy pobřežních zón.
As regards funding, the EFF can help link aquaculture with ICZM, since it provides the possibility of collecting qualitative data so as to draw up Integrated Coastal Zone Management Plans.
Druhá prioritní osa Evropského rybářského fondu navíc podporuje vývoj metod, které mají zmírnit jakýkoliv dopad produkce na mořské prostředí.
Furthermore, EFF priority axis II supports the development of methods to reduce any impact of production on the marine environment.
Závěry – připomínky zpravodaje
Conclusions - your rapporteur’s comments
Zpravodaj se domnívá, že politika integrované správy pobřežních zón může být vhodným rámcem pro udržitelný rozvoj pobřežních zón a reálný rozvoj činností vykonávaných v těchto zónách.
Your rapporteur takes the view that the policy for Integrated Coastal Zone Management may constitute a suitable framework for the sustainable development of coastal zones and the viable development of activities pursued in these zones.
Je také toho názoru, že by se měl klást zvláštní důraz na rybolov a akvakulturu, neboť tyto činnosti jsou přímo závislé na pobřežních zónách, a zdůrazňuje, že začlenění regionálního plánování v oblasti mořské politiky do integrované správy pobřežních zón přispěje k vyváženému rozvoji činností vykonávaných v těchto oblastech, což bude stimulovat rozvoj akvakultury.
He also maintains that special weight should be given to fishing and aquaculture, since they are activities which are directly dependent on coastal zones and stresses that the integration of marine regional planning in ICZM will contribute to the balanced development of activities pursued there, thereby giving an impetus to the development of aquaculture.
Zpravodaj je přesvědčen, že zaprvé je nezbytné dlouhodobé plánování, do kterého budou zapojeni zástupci všech odvětví v pobřežních zónách.
Your rapporteur argues firstly that, long-term planning involving representatives of all sectors in coastal zones is needed.
A zadruhé je nutná efektivní koordinace orgánů pověřených správou těchto zón.
Secondly, there must be effective coordination of the bodies involved in managing these zones.
Pokud příští hodnotící zpráva o provádění integrované správy pobřežních zón opět shledá nedostatky v koordinaci, měl by být znovu zvážen návrh na vytvoření orgánu pro tento účel.
In the event that the next assessment report on the implementation of ICZM also finds shortcomings in coordination, the proposal to establish a body for this purpose should be re-examined.
Koordinace musí být založena na příslušných informacích.
Coordination must be based on appropriate information.
Proto je třeba zlepšit shromažďování údajů pro vypracovávání studií o správě pobřežních zón.
Data-gathering for drawing up management studies for coastal zones must therefore be improved.
Tyto údaje by měly rovněž zahrnovat údaje o stavu biologické rozmanitosti v pobřežních zónách, včetně zdrojů rybolovu.
These data should also include data on the state of the biodiversity in coastal zones, including fisheries resources.
Měla by probíhat výměna údajů a informování i na regionální úrovni a se třetími zeměmi, protože regionální spolupráce je při řešení přeshraničních otázek týkajících se pobřežních zón velmi důležitá.
Information and exchanges of data should also take place at regional level and with third countries, since regional cooperation is of key importance for addressing cross-border issues relating to coastal zones.
Z finančního hlediska by zpravodaj rád zdůraznil příspěvek Evropského rybářského fondu při začlenění rybolovu a akvakultury do integrované správy pobřežních zón.
From the financial point of view, your rapporteur wishes to stress the contribution of the European Fisheries Fund in including fishing and aquaculture in ICZM.
A konečně se zpravodaj domnívá, že by Komise měla po konzultaci s členskými státy vypracovat jasný harmonogram pro hodnocení pokroku v provádění integrované správy pobřežních zón v Evropské unii.
Finally, your rapporteur takes the view that, after consulting Member States, the Commission should, after consulting Member States, draw up a clear timetable for examining progress in implementing Integrated Coastal Zone Management in the European Union.
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posouzení žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země („dublinské nařízení“)
– having regard to Council Regulation (EC) No 343/2003 of 18 February 2003 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an asylum application lodged in one of the Member States by a third-country national ('the Dublin Regulation')
– s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému Eurodac pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
– having regard to Council Regulation (EC) No 2725/2000 of 11 December 2000 concerning the establishment of 'Eurodac' for the comparison of fingerprints for the effective application of the Dublin Convention
– s ohledem na směrnici Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytované ochrany
– having regard to Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third-country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted
L 31, 6.2.2003, s. 18. („směrnice o přijímání žadatelů“),
18. ('the Reception Directive'),
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o zahraničních pracovnících
– having regard to Regulation (EC) No 862/2007 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2007 on Community statistics on migration and international protection and repealing Council Regulation (EEC) No 311/76 on the compilation of statistics on foreign workers
– s ohledem na závěry Rady o přístupu policejních a donucovacích orgánů členských států a Europolu do systému Eurodac
– having regard to the Council Conclusions on access to Eurodac by Member States’ police and law enforcement authorities as well as Europol