natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Příliš mnoho zákonů považovali soudci ze „nespravedlivé“ vůči občanům, což některým soudcům připadalo zastrašující.
Too much law was considered in itself to be “unjust” for citizens, and some judges found this intimidating.
Klíčovým slovem zde je sebekontrola, obzvláště v legislativní rovině prostřednictvím důslednějšího používání zásady subsidiarity.
Self-restraint was the keyword here, particularly at legislative level through a stricter application of the principle of subsidiarity.
Mezi oblastmi s nadměrnou aktivitou byly například záležitosti zdravotnictví či neharmonizovaná daň ze zisku.
Areas in which judicial activity was perceived to be excessive included health matters and non-harmonised profit tax.
(ii) Odstranění přímého účinku
(ii) Abolishing direct effect
Pouze několik respondentů považovalo za náročné vypořádat se se zásadou přímého účinku.
Only a few respondents found it difficult to get to grips with the principle of direct effect.
Například jeden soudce měl velké problémy, když musel vysvětlit účastníkovi, že prohrál případ, přestože svědomitě dodržoval vnitrostátní právo.
For instance, one judge considered it extremely difficult to have to explain to a party that it had lost a case, even though it had scrupulously respected domestic law.
Tito respondenti proto doporučovali návrat k dualistickému systému, podle nějž by právo Společenství účinkovalo jedině přes vnitrostátní právo.
These respondents therefore recommended reverting to a strictly dualist system according to which Community law would only produce legal effects through national implementing laws.
Řízení pro porušení povinnosti by byl jediný nástroj, kterým by Komise mohla zajistit, zda členské státy plní své závazky stanovené Smlouvami, a jednotliví občané by v tomto mezinárodním procesu nehráli žádnou roli.
Infringement proceedings would be the only tool available to the Commission to ensure that Member States properly discharged their obligations under the Treaties, and individual citizens had no part to play in this international process.
Mnozí soudci měli problémy s porozuměním rozsudkům ESD.
Many judges had problems understanding the judgments of the ECJ.
Hlavním předmětem kritiky ze strany německých soudců byl nedostatek systematické argumentace a vnitřní i vnější soudržnosti rozhodnutí, i když jeden respondent poznamenal, že soudci z tohoto členského státu se tímto aspektem příliš zaobírají.
The main point of criticism from German judges was the lack of systematic reasoning and internal and external consistency of rulings, although one respondent commented that judges from that Member State were arguably too concerned about this.
Většina si stěžovala, že styl ESD se příliš liší od stylu vnitrostátních rozsudků, což znamená, že studium rozsudků ESD vyžaduje mimořádné úsilí.
Most complained that the ECJ’s style was very different from the style adopted domestically, and this meant that studying ECJ judgments required extraordinary efforts.
Jeden soudce ze Spojeného království se rovněž domníval, že rozsudky ESD bývají někdy nejasné, a radil, že by se snáze uplatňovaly na vnitrostátní úrovni, kdyby jejich styl byl podobně uceleným a jasný jako styl stanovisek generálních advokátů.
A judge from the United Kingdom also considered ECJ judgments to be sometimes opaque, and recommended that judgments would be easier to apply at national level if they adoped the fuller and clearer style seen in Advocate General Opinions.
Několik soudců od prvního po poslední stupeň se domnívalo, že posílený dialog mezi vnitrostátními soudy a soudy Společenství by mohl pomoci zajistit lepší uplatňování práva Společenství vnitrostátními soudy.
Several judges from first instance to last instance thought that a reinforced dialogue between national and Community courts could be instrumental in ensuring a better use of Community law amongst the national judiciary.
Tím se vlastně opakuje již vyjádřená touha soudců jednotlivých států více se účastnit všech stadií řízení o předběžné otázce (viz oddíl 4 písmeno g) bod iv ) a mít užší kontakt se soudci ESD a úředníky v rámci vzdělávání.
This essentially repeats the strongly expressed desire of national judges to be more involved in all stages of the preliminary reference procedure (see section 4(g) (iv) ), and to have more contact with ECJ judges and officials in the framework of their training.
Další body vztahující se k webové stránce ESD jsou uvedeny výše v oddílu 7 c) bodu vi .
Further points relating to the ECJ’s website are dealt with above in section 7(c)( vi ).
Vzhledem k tomu, kolik soudců spoléhá na to, že použití práva Společenství navrhnou účastníci (viz oddíl 6 písmeno b) bod i), není divu, že někteří respondenti (6 %) byli přesvědčeni, že vzdělávání v tomto směru by mělo být zaměřeno spíše na právníky než na ně.
Given the important reliance of a large number of judges on the parties to raise any point of Community law (see section 6(b) (i) ), it seemed natural for a number of respondents (6%) that the focus should be more on training the lawyers than on training themselves.
Kdyby se právníci více spoléhali na právo Společenství, soudci by byli častěji nuceni tuto problematiku analyzovat.
If lawyers relied more on Community law where it was relevant to their submissions, judges would be brought more often to analyse such issues.
V této oblasti je však zapotřebí ještě značné úsilí.
However, much work remained to be done.
Podle jednoho belgického soudce odvolacího soud u většina právníků dosud nevstřebala existenci právního systému Společenství a vnímá EU spíše jako byrokratickou organizaci než jako zákonodárce.
According to a Belgian appellate judge, most lawyers had not yet assimilated the existence of the Community legal order, and perceived the EU more as a bureaucracy than as a legislature.
Jeden soudce z nejvyššího správního soudu zklamaně poznamenal, že vnitrostátní advokátní komora přestala nabíz et kurzy práva Společenství, protože o ně nebyl dostatečný zájem, a tudíž byly příliš drahé.
A judge from a supreme administrative jurisdiction noted with disappointment that the domestic bar association had stopped offering Community law courses because such courses were not sufficiently in demand and therefore too costly.
Velmi malé procento soudců navrhovalo radikálnější změny v ústavní struktuře Evropské unie.
A very small proportion of judges suggested more radical changes in the European Union’s constitutional structure.
Nejčastějším adeptem na změnu byl jazykový systém Unie – několik soudců si přálo, aby se angličtina stala jediným úředním jazykem, nebo dokonce jediným právně závazným jazykem pro akty Společenství v zájmu usnadnění komunikace mezi soudci a odstranění problémů spojených s překladem a úředním výkladem.
The most popular candidate for change was the linguistic regime of the Union with several judges calling for English to be the single working language in the Union, or even the only authentic language for Community acts, in order to facilitate communication between judges and to eliminate any problems related to translation and authoritative interpretation.
A konečně, jeden soudce doporučil spojení Smlouvy o ES a Smlouvy o EU do jedné smlouvy, jak se navrhuje v ústavní smlouvě podepsané v roce 2004.
Finally, one judge recommended merging the EC and EU Treaties into a single Treaty, as proposed by the Constitutional Treaty signed in 2004.
Dotazník zaslaný soudcům jednotlivých států
Copy of the questionnaire sent to national judges
úloha soudců jednotlivých států v evropském soudním systému
THE ROLE OF THE NATIONAL JUDGE IN THE JUDICIAL SYSTEM OF THE EUROPEAN UNION
Zakroužkujte prosím příslušnou odpověď, a kde je třeba, rozveďte ji.
Please circle the correct answer and elaborate where necessary.
Přístup k právu Společenství
I. Access to Community law
Pokud ano, jak přístup k právu Společenství získáváte?
If so, how do you have access to Community law?
· internet: EUR lex - CURIA - jiné: _______________________________
· internet access: EUR lex - CURIA - Other: _______________________________
· informace / vzdělávání zajišťované vnitrostátními orgány
· information / training organised by the national authorities
· informace / vzdělávání zajišťované evropskými sítěmi
· information / training organised by European networks
Jak často konzultujete judikaturu ESD?
B. How often do you consult ECJ case-law?
Informace a vzdělávání
Information and training
· Domníváte se, že přístup k některému okruhu informací ve vašem jazyce je obzvláště složitý?
· Do you consider any information to be particularly difficult to access in your language?
· Účastnili jste se někdy jazykového kurzu zahrnujícího právní tematiku? ano - ne Pokud ano, rozveďte: ________________________________________
· Have you ever participated in a language course covering legal issues?
Účastnili jste se někdy evropského vzdělávacího programu, např. TAIEX/EJTN/ERA atd.? ano - Ne
B. Have you ever participated in a European training programme such as TAIEX/ EJTN/ ERA etc?
· Uveďte název programu: ____________________________________________
· Name of the programme: ____________________________________________
· Byla vám účast hrazena? ano - Ne
· Was your participation financed?
o Považovali jste svůj finanční příspěvek za vysoký? ano - ne
o Did you consider your financial participation expensive?
· Kolikrát jste se takového vzdělávacího programu účastnili? ____________x
· How many times have you taken part in such training sessions? ____________x
Pokud ano, rozveďte: ______________________________________________________
If so, give details: ______________________________________________________
Účastnili jste se někdy takového vnitrostátního programu? ano - ne
Have you ever participated in such a national programme?
· Kolikrát jste se takového vzdělávacího programu účastnili? ____________x
· How many times have you taken part to such training sessions? ____________x
· projednávaných žádostech o rozhodnutí o předběžné otázce předložených vnitrostátními soudy? ano - ne
· pending preliminary references from national courts?
Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce
Preliminary references
· Velmi dobře obeznámen / Obeznámen / Neobeznámen
· Very familiar / Familiar / Unfamiliar
Pokud ano, odpovězte prosím na následující otázky:
If so, please answer the following questions:
· Jak dlouho řízení trvalo (od podání žádosti po rozsudek ESD)?
· How long did the procedure take (from referral to ECJ judgment)?
o Považovali jste některou část řízení za nepřiměřeně dlouhou?
o Did you consider any part of the procedure to be excessively long?
Pokud ano, rozveďte: _________________________________________________
If so, give details: _________________________________________________
· Byly vaše otázky Soudním dvorem zásadně přeformulovány? ano - ne
· Were your questions substantially reformulated by the Court?
o Pokud ano, odkud? ____________________________________________
o If so, where from? ____________________________________________
· Jaký vliv měla odpověď Evropského soudního dvora na vnitrostátní řízení; byla snadno použitelná na okolnosti? ___________________________
· How did the European Court of Justice's answer impact on the national proceedings; was it easily applied to the facts? ___________________________
Pokud ano,
If so,
· mělo by zamítnutí být odůvodněno? ano - ne
· Should a refusal be reasoned?
Může soudce ve vašem členském státě podat žádost o rozhodnutí o předběžné otázce k Evropskému soudnímu dvoru na základě vlastního rozhodnutí (aniž by se na tom dohodl se zúčastněnými stranami)? ano - ne
D. Can a national judge in your Member State make a preliminary reference to the European Court of Justice of his/her own motion (without the parties having argued them)?
o Pokud ano, upřesněte: __________________________________________
o If so, please specify: __________________________________________
Vnitrostátní postupy
National Procedures
· výklad v souladu s právem Společenství? ano - ne
· interpretation in conformity with Community law?
o Pokud ano, vysvětlete: _______________________________________
o If so, please explain: _______________________________________
· Velmi často / Často / Příležitostně / Zřídka / Nikdy
· Very often / Often / Occasionally / Rarely / Never
Pokud se jej dovolávají, ve kterých oblastech se tak děje nejčastěji a proč? ___________________________
If so, which areas are most concerned, and why ?___________________________
Pokud ano, do jaké míry se tak v praxi děje (můžete udat konkrétní příklady)?
If so, to what extent does this occur in practice (you could give concrete examples)?
Neváhejte připojit jakékoli poznámky či návrhy.
D. Feel free to add any comments or suggestions.
o ekologickém dopadu plánovaného plynovodu v Baltském moři, který má spojovat Rusko a Německo (petice 0614/2007 a petice 0952/2007)
on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany (Petitions 0614/2007 and 0952/2007)
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ...........................22
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............22
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................26
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................26
k ekologickému dopadu plánovaného plynovodu v Baltském moři, který má spojovat Rusko a Německo (petice 0614/2007 a petice 0952/2007)
on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany (Petitions 0614/2007 and 0952/2007)
– s ohledem na petici č. 0614/2007 Radvile Morkunaiteové, pod kterou je více než 20 000 podpisů, petici č. 0952/2006 Kryzstofa Mączkowského a další petice předložené Evropslému parlamentu týkající se tématu tohoto usnesení,
– having regard to Petition 0614/2007 by Radvile Morkunaite, bearing more than 20 000 signatures, Petition 0952/2006 by Krzysztof Mączkowski and the other petitions submitted to it on the issue covered by this resolution,
– s ohledem na Lisabonskou smlouvu, kterou podepsaly všechny členské státy dne 13. prosince 2007,
– having regard to the Lisbon Treaty signed by all the Member States on 13 December 2007,
– s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o tematické strategii ochrany a zachování mořského prostředí ( KOM(2005)0504 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council concerning the Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( COM(2005)0504 ),
– s ohledem na šestý akční program Evropského společenství pro životní prostředí,
– having regard to the Sixth Environmental Action Programme of the European Community,
– s ohledem na směrnici Rady 97/11/ES, kterou se mění směrnice 85/337/EHS o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí
– having regard to Council Directive 97/11/EC amending Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
L 73, 14.3.1997, s. 5. , a na směrnice Rady 92/43/EHS
5. , and to Council Directives 92/43/EEC
L 206, 22.7.1992, s. 7. a 79/409/EHS
7. and 79/409/EEC
L 103, 25.4.1979, s. 1. , které společně stanovují soubor právních opatření týkajících se soustavy Natura 2000,
1. , which latter directives form the Natura 2000 legislative package,
– s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2006 o tematické strategii ochrany a zachování mořského prostředí
– having regard to its resolution of 14 November 2006 on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
– s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2006 o strategii pro region Baltského moře v rámci Severní dimenze
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension
– s ohledem na Úmluvu o ochraně mořského prostředí Baltského moře (Helsinská úmluva),
– having regard to the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area (Helsinki Convention),
– s ohledem na doporučení Helsinské komise a zejména na její doporučení 17/3 ze dne 12. března 1996, v němž se požaduje, aby se vypracovalo hodnocení vlivu na životní prostředí a aby proběhly konzultace se státy, na něž může mít plánovaný projekt negativní dopad,
– having regard to the recommendations of the Helsinki Commission (HELCOM), and in particular Recommendation 17/3 of 12 March 1996 describing the requirement to conduct an environmental impact assessment and to consult with states that may suffer the adverse impact of a proposed project,
– s ohledem na Úmluvu o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států ze dne 25. února 1991 (Úmluva z Espoo),
– having regard to the Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context of 25 February 1991(Espoo Convention),
– s ohledem na Úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně ve věcech životního prostředí ze dne 25. června 1998 (Aarhuská úmluva),
– having regard to the Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters of 25 June 1998 (Aarhus Convention),
– s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS),
– having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS),
– s ohledem na zásadu obezřetnosti, kterou judikatura Evropského soudního dvora zahrnuje mezi obecné zásady acquis communautaire a jež představuje jeden z aspektů udržitelného rozvoje v rámci evropských a mezinárodních právních předpisů,
– having regard to the precautionary principle, which is included by the case-law of the Court of Justice amongst the general principles of the acquis communautaire and which forms one of the aspects of sustainable development under European and international law,
– s ohledem na zásadu řádné správy věcí veřejných, která je jednou z hlavních zásad evropských právních předpisů,
– having regard to the principle of good governance, which constitutes one of the general principles of European law,
– s ohledem na činnost pracovní skupiny Evropského parlamentu pro pobaltskou Evropu,
– having regard to the activities of the European Parliament’s Baltic Europe Intergroup,
– s ohledem na návrhy, které byly výsledkem veřejného slyšení dne 29. ledna 2008,
– having regard to the proposals resulting from the public hearing of 29 January 2008,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES ze dne 6. září 2006, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě
– having regard to Decision No 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 laying down guidelines for trans-European energy networks
– s ohledem na akční plán pro Baltské moře přijatý na schůzi ministrů životního prostředí pobaltských států v Krakově dne 15. listopadu 2007,
– having regard to the Baltic Sea Action Plan adopted at a meeting of Baltic States Environment Ministers held in Krakow on 15 November 2007,
– s ohledem na zprávu Petičního výboru a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6-0225/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0225/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že u Baltského moře leží osm členských států EU a že 80 % jeho pobřeží je územím Evropské unie; vzhledem k tomu, že OAO Gazprom má v projektu Nord Stream většinový podíl,
A. whereas the Baltic Sea is a basin bordered by as many as eight European Union Member States and 80% of its shore is European Union territory; whereas OAO Gazprom is the majority shareholder of Nord Stream,
B. vzhledem k tomu, že ochrana životního prostředí v Baltském moři je jedním z hlavních cílů akčního plánu Severní dimenze Evropské unie, což opakovaně potvrdila sdělení Komise a usnesení Parlamentu,
B. whereas concern for the Baltic marine environment is one of the principal objectives of the Union’s Northern Dimension, as repeatedly confirmed by Commission communications and Parliament resolutions,
C. vzhledem k tomu, že zemědělská a průmyslová odvětví všech pobaltských členských států a Ruska jsou největšími znečišťovateli Baltského moře a představují největší hrozbu pro jeho ekologickou rovnováhu,
C. whereas the agricultural and industrial sectors of all the bordering Member States and of Russia are the biggest polluters of the Baltic Sea and pose the greatest problems to its ecological balance,
D. vzhledem k tomu, že Unie dbá zejména na ochranu životního prostředí včetně prostředí mořského,
D. whereas the Union is especially committed to environmental protection, including protection of the marine environment,
E. vzhledem k tomu, že při řízeních u Evropského soudního dvora Komise opakovaně potvrdila, že ochrana životního prostředí je jedním z klíčových cílů Společenství, a že Soudní dvůr uznal pravomoci Společenství v oblasti ochrany a zachování mořského prostředí,
E. whereas in proceedings before the Court of Justice the Commission has repeatedly confirmed that environmental protection is one the Community’s key objectives and the Court has recognised the Community’s competence in the area of protection and conservation of the marine environment,
F. vzhledem k tomu, že v současnosti existují plány na výstavbu řady projektů infrastruktury v oblasti Baltského moře (Nord Stream, větrné elektrárny, projekt Scanled Baltic Pipe, plynovod spojující Finsko a Estonsko, elektrické vedení spojující Švédsko a Litvu, terminály pro zkapalněný zemní plyn ve Świnoujścje atd.),
F. whereas plans currently exist for the construction of numerous infrastructure projects in the Baltic Sea (Nord Stream, wind farms, the Scanled Baltic Pipe, a gas pipeline between Finland and Estonia, power cables between Sweden and Lithuania, LNG terminals in Świnoujścje, etc.),
G. vzhledem k tomu, že rostoucí příspěvek zemního plynu k energetické rovnováze Evropy je zejména po roce 1990 jediným významnějším zdrojem snížení emisí oxidu uhličitého (CO 2 ),
G. whereas the growing contribution of natural gas to the energy balance in Europe has been – especially since 1990 – the major single source of reduction of carbon dioxide (CO 2 ) emissions,
I. vzhledem k tomu, že, v souladu se zásadou, že požadavky na ochranu životního prostředí musí být začleněny do odvětvových politik, je třeba věnovat náležitou pozornost těmto požadavkům při uskutečňování všech činností Společenství a naplňování veškerých jeho cílů,
I. whereas, in accordance with the principle that environmental protection requirements must be integrated into sector-specific policies, due account should be taken of such requirements in the conduct of all Community activities and the pursuit of all Community goals,
J. vzhledem k tomu, že článek 194 budoucí Smlouvy o fungování Evropské Unie ve znění zavedeném Lisabonskou smlouvou výslovně uvádí, že energetická politika EU by měla být uskutečňována v duchu solidarity mezi členskými státy a s ohledem na potřebu chránit a zlepšovat životní prostředí,
J. whereas Article 194 of the future Treaty on the Functioning of the European Union, as inserted by the Lisbon Treaty, explicitly states that EU energy policy should be conducted in a spirit of solidarity between Member States and with regard to the need to preserve and improve the environment,
K. vzhledem k tomu, že zvláštní zranitelnost Baltského moře vůči ekologickým hrozbám byla potvrzena Mezinárodní námořní organizací, která jej označila za extrémně zranitelnou oblast,
K. whereas the particular vulnerability of the Baltic Sea to environmental threats has been confirmed by the International Maritime Organization, which has recognised it as an ‘extremely vulnerable area’,
L. vzhledem k tomu, že Baltské moře je dnes jednou z nejvíce znečištěných mořských oblastí a vzhledem k tomu, že zejména koncentrace nebezpečných látek v jeho vodách i v organismech, které v něm žijí, jsou i nadále nepřiměřeně vysoké,
L. whereas the Baltic Sea is today one of the world’s most polluted maritime areas and whereas, in particular, the concentration of hazardous substances both in its waters and in its living organisms remains unnaturally high,