natgillin/translations-raw huggingface dataset:
51. hluboce lituje, že některé členské státy zjevně neberou v potaz doporučení Rady 92/441/EHS, které hovoří o „základním právu na dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany v souladu s lidskou důstojností“;
Deeply regrets that some Member States appear not to have regard to Council Recommendation 92/441/EEC, which recognises the 'basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity';
53. zdůrazňuje, že je nutné plánovat a provádět cílené akce prostřednictvím aktivních politik zaměstnanosti na zeměpisné, odvětvové a podnikové úrovni a s aktivním zapojením sociálních partnerů, aby se lidem z odvětví nebo regionů, v nichž panuje obzvláště vysoká míra nezaměstnanosti, usnadnil přístup na pracovní trh;
Stresses the need to plan and implement targeted interventions, through active employment policies at geographical, sectoral and business levels, and with the active involvement of the social partners, in order to boost access to the labour market for people from sectors or geographical regions with particularly high rates of unemployment;
55. vyzývá členské státy a Komisi, aby usilovaly o integraci mladých lidí a seniorů na trhu práce, neboť se jedná o ohrožené skupiny, které jsou nezaměstnaností v důsledku současné recese postiženy obzvláště silně;
Urges the Member States and the Commission to take measures for the integration of younger and older people into the labour market, since these are vulnerable groups that are severely affected by the lack of jobs in the present recession;
58. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států a kandidátských zemí.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the parliaments and governments of the Member States and of the candidate countries.
Poslední údaje o chudobě a sociálním vyloučení byly publikovány Eurostatem
Poverty and social exclusion figures were recently published by Eurostat
2010 (leden 2010), údaje o životních podmínkách v roce 2008 ( viz tabulk a I ).
(January 2010) with regard to living conditions in 2008 (see Table I).
Zde je možno konstatovat, že přes všechna prohlášení o snížení chudoby se sociální nerovnosti prohloubily, a že v Evropské unii je přibližně 85 milionů osob ohroženo chudobou (ke konci roku 2008 žilo pod hranicí chudoby 17 % z přibližně 500 milionů obyvatel Evropské unie, a to i po sociálních transferech
These figures show that, despite all the statements on eliminating poverty, social inequalities have worsened and around 85 million people are at risk of poverty in the European Union (at the end of 2008, 17% of the 500 million inhabitants of the European Union were living below the poverty threshold, even after social transfers)
Hranice chudoby vypočtená v každé zemi jako 60 % mediánu příjmů v dané zemi, což je méně než průměrný příjem. ), přičemž v roce 2005 činil tento procentuální podíl 16 % a v roce 2000 v EU-15 představoval 15 %.
The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income. , whereas in 2005 this percentage was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15.
Přitom však stoupá počet chudých pracujících.
However, the number of poor workers is also increasing.
19 milionů pracujících žije v chudobě.
More than 19 million workers live in a state of poverty.
Abychom získali širší pohled v oblasti sociálního vyloučení v Evropské unii, je možno doplnit míru rizika chudoby, což je relativní hodnota, mírou materiálního nedostatku, která měří sociální vyloučení více absolutním způsobem.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Míra materiálního nedostatku je definována jako nechtěný nedostatek nejméně tří materiálních prvků z devíti.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
Těchto devět prvků, které tvoří tento ukazatel, jsou:
The nine items included in this indicator are:
- schopnost vyrovnat se s nepředvídanými výdaji,
- ability to face unexpected expenses;
- možnost trávit jeden týden roční dovolené mimo své bydliště,
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
- opožděné platby (splátky za nákup bytu na dluh, za nákup auta či jiné opožděné faktury),
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
- možnost každodenně mít jedno jídlo obsahující maso, rybu nebo vegetariánský ekvivalent,
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
- možnost vytápět dostatečně své obydlí,
- capacity to keep home adequately warm;
- vlastnictví pračky,
- possession of a washing machine;
- vlastnictví barevného televizoru,
- possession of a colour television;
- vlastnictví telefonu,
- possession of a telephone;
- vlastnictví osobního auta.
- possession of a personal car.
Jak ukazuje tabul ka II , představovala tato míra materiálního nedostatku na úrovni Evropské unie v roce 2008 také 17 %, ale byla mnohem vyšší v deseti členských státech: 51 % v Bulharsku, 50 % v Rumunsku, 37 % v Maďarsku, 35 % v Lotyšsku, 32 % v Polsku, 28 % na Slovensku, 27 % v Litvě, 23 % na Kypru a v Portugalsku, 22 % v Řecku.
As can be seen in Table II, in 2008 in the European Union, this material deprivation rate was also 17%, but was much higher in 10 Member States: 51% in Bulgaria, 50% in Romania, 37% in Hungary, 35% in Latvia, 32% in Poland, 28% in Slovakia, 27% in Lithuania, 23% in Cyprus and Portugal, and 22% in Greece.
Je zásadní, aby byla prevence a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení začleněna do ostatních politik, a to včetně záruky všeobecného přístupu k veřejným službám, ke kvalitnímu zaměstnání se všemi právy a ke mzdě, která umožní důstojný život.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
To znamená nutnost změn a odklon od dosavadních politik Evropské unie.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
Nelze opomenout, že podle nedávného průzkumu Eurobarometru o postojích občanů EU k chudobě považuje velká většina (73 %) chudobu za problém, který se týká jejich země, 89 % vyžaduje od svých vlád, aby proti chudobě bezodkladně zakročily, a 74 % očekává, že v této souvislosti bude hrát významnou roli i EU.
It should also not be forgotten that, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context.
Evropský rok boje proti chudobě
European Year for Combating Poverty
Sociální agenda Evropské komise na období 2005-2010 označila rok 2010 jako Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a vyhlásila cíl znovu potvrdit a posílit politickou angažovanost EU, vyjádřenou na počátku Lisabonské strategie, prostřednictvím přijetí opatření „s rozhodujícím dopadem na vymýcení chudoby“.
The European Commission’s Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, with the stated objective of reaffirming and strengthening the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
Průzkum Eurostatu
The Eurostat study
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení – statistický portrét Evropské unie (Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010) o riziku chudoby před a po sociálních transferech podle věku a pohlaví ve srovnání s rokem 2007 potvrzuje význam sociálních transferů v prevenci chudoby, ačkoli ženy a děti jsou i nadále nejvíce postiženy nezaměstnaností, nejistou a špatně placenou prací, mzdovou diskriminací a nízkými penzemi a důchody. (viz níže uvedená tabulka).
'Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010'. for 2007 on the risk of poverty before and after social transfers, by age and gender, highlights the importance of social transfers in preventing poverty, although women and children continue to be the worst affected, due to unemployment, precarious and low-paid jobs, and wage and pension discrimination (see table below).
Před sociálními transfery – riziko chudoby
Before social transfers – risk of poverty
Osoby mladší 18 let
Under the age of 18
Osoby starší 65 let
Over the age of 65
Po sociálních transferech – riziko chudoby
After social transfers – risk of poverty
Je třeba si uvědomit, že základní cíle a principy Evropského roku boje proti chudobě jsou: uznání práv, sdílená odpovědnost a účast, soudržnost, angažovanost a konkrétní akce.
The objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty, which are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action, should be taken into account.
Jsou nezbytná konkrétní opatření, aby na úrovni Evropské unie i na úrovni členských států byly začleněny tyto cíle do obecných politik, včetně opatření proti hospodářské a sociální krizi, aby jim byl dán praktický obsah, a aby tato opatření měla konkrétní dopady na snížení chudoby.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
Na druhou stranu je nutno uvést, že se Evropská unie zavázala ke splnění rozvojových cílů tisíciletí OSN a usnesení vyhlašujícího druhé desetiletí OSN pro vymýcení chudoby (2008-2017).
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).
To bohužel není vyjádřeno v dokumentu Evropské komise Strategie Evropa 2020, který se omezuje na zmínku, že ukončení rizika chudoby u 20 milionů osob v Evropské unii je pro Evropskou unii jedním z pěti cílů.
Regrettably, this commitment is not included in the European Commission’s ‘Europe 2020’ strategy document, which simply announces that removing the risk of poverty for 20 million people is one of the EU’s five headline targets.
Tento návrh tedy nejen znamená krok zpátky od počátečních cílů Lisabonské strategie, ale dokonce brání přiblížení se rozvojovým cílům tisíciletí, aby byl snížen počet osob žijících pod hranicí chudoby na polovinu.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Z toho důvodu je nutno tento cíl zdvojnásobit a vhodnými opařeními zajistit, aby byl důvěryhodný.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Je nutné investovat do podpory integrace a sociálního začlenění s cílem zajistit uplatňování základních lidských práv, s jasnými závazky ohledně formulování politiky Evropské unie a vnitrostátních politik v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, s cílem zajistit všeobecný přístup ke službám veřejného zdravotnictví, vzdělání a odbornému vzdělání, bydlení, sociální ochraně, ale rovněž i zaměstnání se všemi právy, spravedlivé mzdě, důstojnému důchodu a přiměřenému příjmu pro všechny.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Je nutno také stanovit celkový cíl, přičemž bude dána přednost hospodářské a sociální soudržnosti a ochraně základních lidských práv, což zahrnuje rovnováhu mezi hospodářskou politikou, politikou zaměstnanosti, sociální politikou, politikou ochrany životního prostředí a spravedlivým přerozdělením bohatství a příjmů.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
Úloha minimální mzdy v boji proti chudobě a za sociální začlenění
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
Viděli jsme již, že nejlepším způsobem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení je prevence, což vyžaduje:
We have already seen that the best way of combating poverty and social exclusion is to prevent them, which means that we must: whereas it is necessary for this purpose:
- zlepšení kvality pracovních míst a mezd, což je základem pro překonání krize;
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- stanovení skutečného práva na příjem, což má být považováno za základní sociální investici;
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- zajištění důchodů, penzí a spravedlivých rodinných přídavků;
- guarantee decent pensions and family benefits;
- zajištění všeobecného práva na přístup ke kvalitním veřejným službám.
- ensure universal access to high-quality public services.
Je známa významná úloha systémů sociální ochrany při zajištění úrovně sociální soudržnosti nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj, pro zajištění sociálního začlenění, pro zlepšení úrovně vzdělání osob vyloučených z trhu práce, pro zajištění uplatňování základních práv a pro rovnost příležitostí.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Existují zranitelnější populační vrstvy a skupiny, přičemž nelze zapomenout na invalidní osoby, imigranty, početné rodiny či rodiny s jedním rodičem, nemocné s chronickými onemocněními a bezdomovce, které potřebují podporu, jež by jim zaručila důstojný příjem.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Různé zkušenosti s minimálním příjmem spojeným s opatřením k sociálnímu začlenění ve většině zemí Evropské unie prokazují, že toto je základní doplňková cesta pro prevenci chudoby a sociálního vyloučení.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Proto je možné definovat zajištění minimálního příjmu, klíčového opatření v systémech sociální ochrany, jako zaručenou finanční částku pro ty, kteří jí nemohou dosáhnout bez pomoci.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Právo na minimální příjem je všeobecné (uplatňované u všech občanů) a nikoli příspěvkové (nejsou zapotřebí pravidelné platby do nějakého fondu, jako je tomu u pojištění).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Toto opatření se provádí v několika evropských zemích a jeho charakteristikou jsou různé formy záruky minimální úrovně příjmu, považované za nezbytnou k zaopatření občanů, a kromě toho vytváření pobídek k tomu, aby se příjemci stali soběstačnými bez této podpory.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Podnět k tomuto opatření byl dán doporučením 92/441/EHS, ve kterém byla přijata definice obecných kritérií pro „dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany“.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
V sociální agendě zveřejněné v únoru 2005 opakovala Evropská komise svůj závazek, že zveřejní sdělení o tomto tématu, což učinila v únoru 2006, ale pouze ve formě konzultace.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Dne 3. října 2008 Komise předložila doporučení KOM(2008)639 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce a Evropský parlament pak 6. května 2009 přijal na toto téma usnesení.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Je tedy čas vrátit se ke dřívějším závazkům z roku 1992, ale též je doplnit a zvýšit jejich účinnost, a přitom se vyhnout tomu, aby tak zvané „aktivní začlenění” neznamenalo krok zpět pro všechny, u kterých je malá pravděpodobnost, že se jim podaří vstoupit na trh práce se všemi právy a spravedlivou mzdou, což vyžaduje účast chudých a vyloučených, zaměstnanců a sociálních a odborových organizací, které je zastupují, v celém tomto procesu.
It is therefore time to return to the previous commitments, which date back to 1992, and to add to them and improve their effectiveness, while noting that ‘active inclusion’ does not mean a backward step for all those who have little chance of entering the market for jobs with rights and fair wages, as it requires the participation in the whole process of the poor and excluded, workers, and the social and trade union organisations that represent them.
Tabulka I – Hranice chudoby a míra rizika chudoby
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Hranice chudoby
Poverty threshold
(v PPS)
(in PPS)
Míra rizika chudoby pro populaci:
At-risk-of-poverty rate for:
65 let a více
65 or above
Česká republika
Czech Rep.
Míra materiálního nedostatku
Material deprivation rate
P rocentní podíl obyvatel, kteří nemají prostředky na:
% of population who cannot afford:
týden dovolené mimo domov
To pay for a one week annual holiday away from home
dostatečné vytápění bytu
To keep their home adequately warm
kompletní jídlo každý den
A proper meal every day
osobní auto
A personal car
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU........................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ.............................................................................................20
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................19
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru ......................................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
STANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin 28
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ..........................33
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj .....................................................39
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ............................43
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
o rozvíjení potenciálu k tvorbě pracovních příležitostí v novém udržitelném hospodářství
on developing the job potential of a new sustainable economy
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Europe 2020: A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Začleňování udržitelného rozvoje do politik EU: Přezkum strategie Evropské unie pro udržitelný rozvoj za rok 2009“ ( KOM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států, část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (KOM (2010) 0193), který předložila Komise,
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (přepracované znění)
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU
– having regard to Directive 2010/31/EU
L 153, 18.6.2010, s. 13. ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (přepracované znění),
13. of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast version),
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
– s ohledem na bílou knihu Komise nazvanou „Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci“ ( KOM(2009)0147 ) a na své usnesení k tomuto tématu ze dne 6. května 2010
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Přijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Doprava šetrnější k životnímu prostředí“ ( KOM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Strategie pro provedení internalizace vnějších nákladů“ ( KOM(2009)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Energetická politika pro Evropu“ ( KOM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),