natgillin/translations-raw huggingface dataset:
N. vzhledem k tomu, že Mezinárodní energetická agentura odhaduje, že se v období 2008–2030 zvýší celosvětová poptávka po fosilních palivech o 40 %, a to zejména v rozvíjejících se a v rozvojových zemích, kde se do roku 2030 zvýší emise CO 2 o přibližně 45 %,
N. whereas the International Energy Agency (IEA) has estimated that in the period 2008-2030 global demand for fossil fuels will increase by 40%, particularly in emerging and developing countries, where CO2 emissions will increase by around 45% by 2030,
O. vzhledem k tomu, že otřesy, k nimž dochází v severní Africe a na Blízkém východě, jasně ukazují, že závislost na fosilních palivech, především na ropě, vyústila v kompromisy v politice EU vůči zemím jako Libye, které nejsou dlouhodobě udržitelné, takže je jasné, že bude naléhavě nutné snížit závislost na fosilních palivech i z hlediska vnější politiky,
O. whereas the upheavals in North Africa and the Middle East clearly show that dependence on fossil fuels, and particularly oil, has resulted in compromises in EU policy towards oil supplying countries like Libya that are not sustainable in the long term, which makes reducing dependence on fossils fuels a matter of urgency from an external policy perspective as well,
P. vzhledem k tomu, že se Evropská unie při jednáních zavázala zvýšit svůj cíl v oblasti snižování emisí skleníkových plynů na 30 % za předpokladu, že bude dosaženo globální mezinárodní dohody, podle které se všechny průmyslové země zavážou přijmout rovnocenné závazky, pokud jde o úsilí, jež musí vyvinout jejich ekonomiky, a zátěž, kterou musí přijmout jejich výrobní odvětví,
P. whereas at negotiating level the EU has undertaken to increase its target for greenhouse gas emissions reduction to 30%, provided that a global international agreement can be reached under which all industrialised countries undertake to make equivalent commitments in terms of the effort required of their respective economies and the burdens imposed on their production sectors,
Q. vzhledem k tomu, že opatření ze strany EU sama o sobě k boji proti změně klimatu nebudou stačit,
Q. whereas action by the EU alone will not be enough to combat climate change,
R. vzhledem k tomu, že některé rozvíjející se a rozvojové země předložily od doby, kdy byly v období 2007–2008 stanoveny cíle EU, své vlastní ambiciózní cíle, např. cílem Brazílie je 36–39% snížení emisí oproti stávajícím podmínkám, cílem Mexika je 30% snížení oproti stávajícím podmínkám, cílem Malediv je být do roku 2020 uhlíkově neutrální a Kostarika chce být uhlíkově neutrální do roku 2021,
R. whereas some emerging and developing countries have put forward ambitious targets since the EU targets were set in 2007 and 2008, e.g. Brazil’s emission’s reduction target of 36%-39% compared to business as usual, Mexico’s target of a 30% drop compared to business as usual, the Maldives’ objective to be carbon neutral by 2020, or Costa Rica’s to be carbon neutral by 2021,
S. vzhledem k tomu, že některé průmyslové země jako Norsko, Japonsko a Švýcarsko rovněž předložily ambiciózní cíle,
S. whereas some industrialised countries, such as Norway, Japan and Switzerland, have also put forward ambitious targets,
T. vzhledem k tomu, že se při mezinárodních jednáních na konferenci o změně klimatu v Cancúnu (COP16) v prosinci loňského roku nepodařilo dosáhnout konkrétního pokroku, pokud jde o povinné krátkodobé nebo střednědobé závazky ze strany všech průmyslově vyspělých a rozvíjejících se ekonomik,
T. whereas, in the context of the international negotiations, the Climate Change Conference in Cancun (COP16) last December failed to make tangible progress as regards binding short or medium-term commitments by all the industrialised and emerging economies,
U. vzhledem k tomu, že bez globální dohody a součinnosti velkých producentů CO 2 (USA, Čína, Indie) nemůže EU stávající změnu klimatu nijak ovlivnit,
U. whereas without a global agreement and the cooperation of major CO2 producers (USA, China, India) the EU cannot succeed in having any influence at all on the climate changes currently occurring,
V. vzhledem k tomu, že budoucí diplomatická činnost EU v otázkách klimatu, kterou bude vyvíjet Evropská služba pro vnější činnost, by se měla zaměřit na dohodnutí pevného závazku se třetími zeměmi, vybudování účinných mechanismů spolupráce s mezinárodními partnery a na dohodu se třetími zeměmi v otázce závazných cílů v oblasti klimatu s cílem bojovat proti změně klimatu,
V. whereas future EU climate diplomacy activities conducted by the European External Action Service should focus on firm engagement with third countries, build effective cooperation mechanisms with international partners and agree on binding climate objectives with third countries to combat climate change,
W. vzhledem k tomu, že přihlédne-li se ke skutečnosti, že pro co nejlepší řešení otázky zmírnění změny klimatu je nutné současně řešit i otázku snížení emisí jiných plynů než CO 2 , čehož by mohlo být dosaženo se stávajícími nástroji a technologiemi a realizováno v příštím desetiletí za cenu, jež je řádově nižší, než jsou současné ceny uhlíku,
W. whereas taking into consideration that to best address climate change mitigation, the reduction of emissions from non-CO2 gases needs to be addressed at the same time, which could be achieved with the existing tools and technologies and implemented in the coming decade for a public price that in orders of magnitude is lower than current carbon prices,
Analýza 20% cíle k dnešku
Analysis of the 20 % target today
6. připomíná, že EU produkuje o něco více než 10 % světových emisí a nebude moci bojovat proti změně klimatu sama;
Recalls that the EU, with little more than 10% of global emissions, will not be able to tackle climate change on its own;
16. upozorňuje, že podle analýzy Komise z roku 2010 by počet přebytečných povolenek v rámci systému ETS mohl dosáhnout až 2,4 miliardy; poukazuje na to, že ustanovení, jež umožňuje převádět tyto povolenky, dovoluje zachovat ceny uhlíku; domnívá se dále, že stabilní pravidla pro evropský trh obchodování s emisemi jsou důležitá k tomu, aby se povzbudily investice, a že iniciativa Komise s cílem zajistit bezpečný přístup při registraci a zlepšit tržní regulaci by byla vítána;
Points out that, according to the 2010 Commission analysis, there could be up to 2.4 billion allowances in surplus in the ETS; points out that the provision allowing these allowances to be banked has enabled carbon prices to be maintained; considers, furthermore, that stable rules for the European emissions trading market are important for encouraging investment and that a Commission initiative to make registry access safe and improve market regulation would be welcome;
19. podporuje myšlenku vyčlenění 1,4 miliardy povolenek ze systému ETS EU před rokem 2020 jako možné řešení pro zachování pobídek v tomto systému a zajištění míry přísnosti předpokládané v době legislativního postupu; vyzývá rovněž k vydražení významného počtu povolenek na úrovni EU na podporu urychlení technologického pokroku a k financování spravedlivého mechanismu přechodu, co se týče pracovní síly v EU; vyzývá Komisi, aby předložila návrh, jak lze tuto politiku realizovat v praxi;
Supports the idea of setting aside 1.4 billion allowances from the EU ETS prior to 2020 as a possible solution to maintaining the incentives in the ETS and to guarantee the level of stringency foreseen at the time of the legislative procedure; calls also for a significant number of allowances to be auctioned at EU level to support a technology accelerator and to fund a just transition mechanism for the European workforce; calls on the Commission to present a proposal on how this policy could be organised in practice;
20. zdůrazňuje, že hospodářská krize vedla k významnému snížení průmyslové výroby, zpomalení hospodářského růstu a vyšší nezaměstnanosti, ale zároveň i ke snížení emisí a spotřeby energie; domnívá se, že toto snížení emisí by nemělo být vykládáno jako známka toho, že EU je na dobré cestě ke splnění svých celkových cílů snižování emisí; uznává však, že i když mají zařízení prospěch z přebytku povolenek, mohla hospodářská krize narušit schopnost průmyslu investovat do dalšího snižování emisí;
Stresses that the economic crisis has led to a significant reduction in industrial production and economic growth, and to increased unemployment and, at the same time, to lower emissions and to a reduction in energy consumption; believes that this emissions reduction should not be interpreted as a sign that the EU is on track to meet its overall emissions reduction targets; acknowledges that although installations benefit from surplus allowances, the economic crisis may nonetheless have affected the capacity of industry to invest in further emissions reductions;
22. zdůrazňuje, že Čína drží světové prvenství v zavádění větrných parků, že čínští a indičtí výrobci větrných turbín patří mezi deset předních světových výrobců a že Čína a Tchaj-wan v současnosti vyrábějí většinu fotovoltaických panelů prodávaných na světových trzích; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na podporu ekologicky účinného vývoje a výroby těchto technologií v EU a dalších inovativních technologií potřebných k dosažení ambiciózních cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů;
Stresses that China is the world leader in the installation of windfarms, that Chinese and Indian manufacturers of wind turbines number among the top ten such manufacturers, and that China and Taiwan currently produce most of the photovoltaic panels sold on the international market; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new, innovative technologies needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
Hlediska energetické politiky
Energy policy aspects
29. upozorňuje, že v souladu se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011 by měly být technické normy pro inteligentní sítě přijaty nejpozději do konce roku 2012;
Points out that, as highlighted in the European Council conclusions of 4 February 2011, technical standards for smart grids should be adopted by the end of 2012 at the latest;
Hlediska výzkumu a inovace
Research and innovation aspects
Možnosti a nástroje pro překročení cíle 20% snížení emisí
Options and tools to move beyond the 20% target
40. vyzývá k uplatňování obecné zásady, že by EU měla usilovat o snížení emisí CO 2 co nejúčinnějším způsobem z hlediska nákladů, přičemž by měla podporovat včasné zavádění slibných inovativních technologií a investic v souladu s dlouhodobým cílem EU v oblasti klimatu; domnívá se, že při uplatňování této obecné zásady je třeba dodržet zásadu subsidiarity;
Calls for the application of a general principle that the EU should follow the most cost-effective pathway to reducing CO2 emissions while supporting the timely deployment of promising innovative technologies and investments which are in line with the EU’s long-term climate target; believes that the subsidiarity principle has to be respected in the implementation of that principle;
47. uvědomuje si, že největší rezervy, pokud jde o možnosti přijímat nákladově efektivní opatření, vykazují členské státy, které v současnosti nedosahují ani průměrného hrubého národního produktu na obyvatele v EU, a že pro snížení emisí v odvětvích vně systému ETS bude pravděpodobně zapotřebí intervence státu, na jejímž základě bude usnadněno financování počátečních investic; zdůrazňuje, že k zahájení nákladově efektivního snižování emisí skleníkových plynů v EU je třeba revidovat její finanční mechanismy;
Recognises that some of the most cost-effective reduction potential is found in Member States that are currently below the EU average for GDP per capita, and that public intervention to facilitate financing of initial investments is likely to be necessary to achieve reductions in the non-ETS sectors; stresses the need for EU financial mechanisms to be revised to trigger cost-effective GHG reductions in the EU;
51. znovu zdůrazňuje, že zejména zlepšení v oblasti energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů skýtá značný potenciál záporných nákladů na snižování emisí a že v důsledku toho existuje mnoho opatření na ochranu klimatu, která by se mohla zaplatit jen díky tomu, že jsou s nimi spjaté nižší energetické náklady; vyzývá k urychlenému přijetí ambiciózních prováděcích opatření na základě směrnice o ekodesignu a zajištění dynamické revize minimálních požadavků; požaduje, aby Komise přezkoumala metodiku a směrnici s cílem umožnit stanovení požadavků blížících se nebo rovnajících se úrovni současné nejlepší dostupné technologie v souladu se zásadou „top-runner“; dále zdůrazňuje, že je nutné vytvořit komunikační strategii pro poskytování srozumitelných informací podnikům i spotřebitelům;
Stresses again that improvements in energy and resource efficiency, in particular, offer a considerable negative-cost emission reduction potential, and that a substantial number of climate protection measures consequently exist which could pay for themselves simply thanks to the lower energy costs associated with them; calls for the adoption of ambitious implementing measures under the Eco-design Directive to be speeded up and a dynamic revision of the minimum requirements to be ensured; calls for the Commission to review the methodology and the Directive to allow setting requirements close to or at the level of current best available techniques following a ‘top-runner’ approach; stresses furthermore that a communication strategy must be developed to provide both businesses and consumers with comprehensive information;
54. domnívá se, že je mimořádně důležité, aby nástroje zemědělské politiky EU obsahovaly pobídky ke snížení dopadu klimatu na zemědělství, a to i prostřednictvím podpory v prvním pilíři;
Considers it is of utmost importance that EU agricultural policy instruments incorporate incentives for reducing the climate impacts of agriculture, including through support under the first pillar;
60. znovu opakuje, že je důležité překlenout propast mezi mezinárodními závazky přijatými zeměmi mimo EU a uznáváním právně závazného mezinárodního systému;
Reiterates that it is vital to bridge the gap between the voluntary nature of the international commitments undertaken by non-EU countries and the recognition of a legally binding international system;
64. vyzývá k zavedení dalších kritérií kvality pro využívání mezinárodních kompenzací v EU, což zahrnuje zavádění přísných standardů kvality projektů, jež budou zárukou dodržování lidských práv a spolehlivého, ověřitelného a reálného dalšího snížení emisí, které rovněž podpoří udržitelný rozvoj v rozvojových zemích;
Calls for additional quality criteria for the use of international offsets within the EU, through the introduction of stringent project quality standards guaranteeing respect for human rights and reliable, verifiable and real additional emissions reductions that also support sustainable development in developing countries;
70. zdůrazňuje, že nejnovější vývoj na mezinárodní scéně jasně ukázal, že naplnění 20% cíle energetické účinnosti je potřebnější než kdykoli předtím; navrhuje, aby byl tento cíl splněn s využitím souboru nástrojů na úrovni EU i jednotlivých států, například daňových pobídek, půjček za obzvláště zvýhodněných podmínek, nepřímých podpor, změn právní úpravy nájemného, pokynů pro zadávání veřejných zakázek a stanovení norem; opakuje svůj požadavek, aby členské státy zavedly závazné energetické cíle, a požaduje, aby byl 20% cíl co nejdříve promítnut do cílů jednotlivých členských států a aby byly tyto cíle stanoveny jako právně závazné; uznává, že podle zásady subsidiarity však členské státy musí mít prostor pro volbu prostředků, jichž využijí;
Stresses that the latest developments at international level have clearly demonstrated that it is even more imperative than ever to meet the 20% energy efficiency target; proposes that the target be met with the help of a mix of instruments including EU and national measures, such as tax incentives, loans on specially favourable terms, indirect subsidies, changes to rent law, guidelines in connection with public invitations to tender and the laying down of standards; reiterates its call for mandatory energy efficiency targets for Member States and calls for the 20% target to be translated as quickly as possible into targets for the Member States and for these to be laid down in a legally binding way; recognises that, pursuant to the subsidiarity principle, Member States must, however, be allowed room for manoeuvre in choosing the means they will use;
Přijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
76. konstatuje, že Komise zjistila, že do roku 2020 je potřeba investovat 1 trilion EUR do kapacit na výrobu elektřiny a do modernizace energetické přepravní a rozvodné infrastruktury EU, což by mělo být financováno zejména z poplatků za energii; žádá, aby tyto investice byly provedeny s cílem dokončit propojení vnitřního trhu s energií, který zaručí dodávky energie, zlepší začlenění energií z obnovitelných zdrojů do evropského energetického systému, přičemž zohlední specifika energetické skladby každé země, zvýší energetickou účinnost a umožní spotřebitelům profitovat z nových technologií; zdůrazňuje však, že při navýšení potřebných finančních prostředků musí platit zásada „znečišťovatel platí“ a musí být řádně zohledněny potřeby spotřebitelů s nízkými příjmy, kteří trpí energetickou chudobou; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit elektrická propojovací vedení mezi členskými státy, aby bylo možné plně využít velkých investic vynaložených v mnoha zemích, zejména v oblasti energie z obnovitelných zdrojů;
Notes that the Commission has identified investment needs of EUR 1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU’s energy transmission and distribution infrastructures by 2020, to be financed mainly through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix, increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; emphasises, however, that in raising the necessary finance, the polluter pays principle must prevail, taking due account of the needs of low income consumers suffering from energy poverty; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to exploit fully the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
79. bere v úvahu, že sdělení Komise o plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 zdůrazňuje, že je nutné, aby se zajistila konkurenceschopnost evropského průmyslu (tedy že je nutné uplatňovat nákladově efektivní přístup s cílem maximalizovat přínosy pro výrobu v EU i samotnou EU);
Takes into account that the Commission’s Communication on a Roadmap for moving towards a competitive low carbon economy in 2050 emphasises the need to safeguard the competitiveness of European industry (i.e. implement a cost-effective path to maximise benefits for EU manufacturing and to maximise benefits for EU);
81. domnívá se, že začlenění sektorových přístupů do systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) by zvýšilo celkovou hospodářskou účinnost ve všech zúčastněných zemích; zdůrazňuje, že přínos rozšíření sektorového přístupu na další odvětví a země stojí za zvážení;
Considers that integrating sectoral approaches into the EU ETS would increase overall economic efficiency in all participating countries; stresses that it is worth considering the benefits of extending sectoral approaches to cover further sectors and countries;
Opatření v oblasti výzkumu a inovací
Research and innovation measures
88. zdůrazňuje, že EU musí od roku 2020 zintenzivnit své úsilí a v tomto ohledu by mohlo mít smysl stanovit si například pro rok 2030 dílčí cíl; vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní nástroje, pomocí kterých bude možné těchto cílů dosáhnout co nejúsporněji;
Points out that the EU needs to step up its efforts from 2020 onwards and that in this respect it could make sense to identify an intermediate target for 2030, for example; calls on the Commission to develop specific instruments to achieve these goals in the most cost-effective way;
Vedlejší přínosy a dopady
Co-benefits and impacts
101. zdůrazňuje, že doprovodné zisky ze snižování emisí vznikají zejména tehdy, je-li snížení emisí dosaženo v rámci EU a klade-li se v krátkodobém a dlouhodobém horizontu zvláštní důraz na zvyšování investic do energetické účinnosti;
Emphasises that the co-benefits of emissions reductions occur particularly for emissions reductions achieved inside the EU and where there is a strong emphasis in the short and medium-term on increased energy efficiency investment;
106. zdůrazňuje možný růst evropské konkurenceschopnosti vyplývající z inovací a nárůstu investic v důsledku přechodu na udržitelné hospodářství; zdůrazňuje, že intenzivnější úsilí EU o zmírnění změny klimatu by vytvářelo výhody pro mezinárodní konkurenty EU v mnoha odvětvích v podobě nižších nákladů a zároveň by vedlo k vytvoření konkurenčních limitů pro společnosti v EU působící v oblasti technologií šetrných ke klimatu; domnívá se, že podpis mezinárodní dohody by pro konkurenty EU v dotyčných odvětvích znamenal vzdát se výhod v podobě nižších nákladů, zatímco konkurenční limity EU by pravděpodobně zůstaly nedotčeny;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that, for the EU’s competitors in the sectors concerned, signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
109. domnívá se, že ve sdělení Komise o plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 je zdůrazněno, že při vypracovávání možných odvětvových politik se bude třeba důkladněji zabývat otázkou nákladů, kompromisů a nejistot
Considers that the Commission’s Communication on a Roadmap for moving towards a competitive low carbon economy in 2050 emphasises that the development of sectoral policy options will have to go into greater depth on costs, trade-offs and uncertainties.
Vyhodnocení rizika úniku uhlíku
Assessing the risk of carbon leakage
Další příležitosti a výzvy
Further opportunities and challenges
131. v této souvislosti připomíná sdělení Komise ke strategii EU 2020, v němž se vyzývá k přenesení daňové zátěže z pracovní síly na energetiku; vítá návrh ohlášený v analýze ročního růstu, podle nějž by se měl evropský rámec pro zdanění energie přizpůsobit cílům EU v oblasti energie a ochrany klimatu ;
Recalls, in this context, the Commission’s Communication on the EU2020 strategy calling for a shift in the tax burden from labour to energy; welcomes the announcement in the annual growth survey of a proposal to adapt the European framework for energy taxation in line with the EU energy and climate objectives;