natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. vzhledem k tomu, že téměř nikde v různých operačních programech na období 2007–2013 nejsou specificky zmiňovány pobřežní zóny, což vede k nedostatku srovnatelných a spolehlivých socio-ekonomických a finančních údajů o pobřežním cestovním ruchu,
H. whereas there is practically no specific reference to the coastal zones in the various operational programmes for 2007-2013, and as a result there is a lack of comparable and reliable socio-economic and financial data for coastal tourism,
I. vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici spolehlivé srovnatelné údaje o pobřežním cestovním ruchu, je možné, že ekonomická síla tohoto odvětví se nedoceňuje, což vede k podceňování hospodářského významu ochrany mořského prostředí a k nadhodnocení významu investic pro dosažení tohoto cíle,
I. whereas, in the absence of reliable comparative data on coastal tourism, it is possible that this sector's economic strength is being underestimated, leading to undervaluation of the economic value of preserving the marine environment and overvaluation of the role of investment in achieving that goal,
J. vzhledem k tomu, že neexistují dostatečné údaje o finančních prostředcích EU investovaných v těchto pobřežních zónách, lze jen těžko vyhodnotit skutečný dopad strukturálních fondů na pobřežní cestovní ruch,
J. whereas, because of a lack of information on the EU funds invested in the coastal zones it is difficult to make a quantitative assessment of the real impact of the Structural Funds on coastal tourism,
K. vzhledem k tomu, že cestovního ruchu se dotýká několik různých politik EU, které značně ovlivňují jeho přínos k sociální a územní soudržnosti,
K. whereas tourism is located at the intersection of various EU policies which substantially affect its capacity to contribute to social and territorial cohesion,
L. vzhledem k tomu, že z kvalitativního hlediska mohou mít strukturální fondy příznivé dopady na rozvoj pobřežních regionů oživením místních ekonomik, podporou soukromých investic a podporou udržitelného cestovního ruchu,
L. whereas, from a qualitative point of view, the Structural Funds can have a positive impact on the development of coastal regions, revitalising the local economies, stimulating private investment and promoting sustainable tourism,
M. vzhledem k tomu, že jejich dopad je viditelnější v oblastech, jako jsou malé ostrovy, nejvzdálenějších oblasti nebo pobřežní zóny, kde je cestovní ruch hlavní hospodářskou činností,
M. whereas there is a more visible impact in locations such as small islands in the outermost regions or coastal zones where coastal tourism is the main economic activity,
N. vzhledem k tomu, že pro pobřežní oblasti má zeměpisná poloha velký význam a že potřebují strukturovanou strategii, která by brala v úvahu jejich zvláštní povahu a zásadu subsidiarity, a vzhledem k tomu, že při rozhodování je třeba uplatňovat soudržnost mezi odvětvími,
N. whereas coastal areas are strongly influenced by their geographical location, and require a structured strategy taking account of their specific characteristics and of the principle of subsidiarity and the need for a decision-making process that applies consistency between sectors,
O. vzhledem k tomu, že kromě jiného jsou pobřežní oblasti často také vzdálenými oblastmi, jako jsou malé ostrovy, nejvzdálenější oblasti nebo pobřežní zóny úzce závislé na cestovním ruchu a špatně dostupné mimo hlavní sezónu, ve kterých je třeba pro zlepšení územní soudržnosti zlepšit infrastrukturu, rozvinout pravidelné spojení mezi pobřežím a vnitrozemím a pomocí strategií územního marketingu a integrovaného ekonomického rozvoje příznivého pro investice napomáhat udržování hospodářských aktivit mimo hlavní turistickou sezónu,
O. whereas, in addition, coastal regions are often also outlying regions such as small islands, outermost regions or tourism-dependent coastal areas whose accessibility is limited outside the high season, where territorial cohesion requires the creation of better infrastructures and more regular transport links between coast and interior, as well as the encouragement, via investment-generating strategies for territorial marketing and integrated economic development, of continued economic activity outside the tourist season,
P. vzhledem k tomu, že pobřežní oblasti, přestože trpí stejnými obtížemi, nemají k dispozici zvláštní nástroje, které by umožnily strukturovaný přístup a lepší komunikaci mezi hlavními aktéry, kteří velmi často pracují odděleně a izolovaně,
P. whereas the coastal zones, despite having similar problems, do not possess specific instruments which would enable a structured approach and better communication among the main actors, who frequently work independently and in isolation from each other,
Q. vzhledem k tomu, že orgány veřejné správy mohou najít a realizovat na místní a regionální úrovni integrovaná řešení skutečných problémů, pokud spolupracují se soukromým sektorem a zohledňují jak zájmy životního prostředí, tak zájmy společenství,
Q. whereas integrated solutions to real problems can be found and implemented at local and regional level by the public authorities working in cooperation with the private sector and keeping in view both environmental and community interests,
R. vzhledem k tomu, že vytvoření nástrojů příslušných politik přispěje ke vzniku integrovanějších a udržitelnějších rozvojových strategií, a zvýší tak konkurenceschopnost hospodářství prostřednictvím ochrany přírodních a kulturních zdrojů a podporou uplatňování modelů odpovědného cestovního ruchu,
.R. whereas the creation of policy instruments will help contribute to more integrated and sustainable development strategies, improving economic competitiveness by preserving natural and cultural resources, meeting social needs and promoting models of ethical tourism,
S. vzhledem k tomu, že tyto nástroje by mohly zlepšit kvalitu pracovních míst v pobřežních oblastech a snížit sezónnost propojením různých forem cestovního ruchu s různými jinými námořními či pobřežními aktivitami, což by umožnilo sladit nabídku se zvýšeným očekáváním a požadavky moderního cestovního ruchu a vytvořit kvalifikované pracovní příležitosti,
S. whereas this could help create better jobs in the coastal zones, reducing the seasonal element and combining different forms of tourism and other maritime or coastal activities, thus adjusting the supply to the demanding expectations and requirements of modern-day tourists and permitting the generation of skilled employment,
1. zdůrazňuje, že cestovní ruch je klíčovým prvkem rozvoje společnosti a hospodářství v pobřežních regionech EU a že je úzce spjat s cíli Lisabonské strategie; dále zdůrazňuje, že cíle Göteborské strategie by měly být lépe zohledňovány s ohledem na činnosti spojené s pobřežním cestovním ruchem;
Stresses that tourism is a key factor for the social and economic development of the EU's coastal regions and is closely linked to the objectives of the Lisbon strategy; also emphasises that the objectives of Gothenburg Strategy should be more rigourously taken into account for coastal tourism activities;
9. naléhavě vybízí Komisi a členské státy, aby začlenily pobřežní cestovní ruch mezi priority v rámci strategických pokynů pro příští programové období strukturálních fondů a také mezi politiky pobřežních regionů EU a aby vypracovaly inovativní strategii, která by zohledňovala nabídku v oblasti pobřežního cestovního ruchu;
Strongly encourages the Commission and the Member States to include coastal tourism in the list of priorities within the strategic guidelines for the next programming period of the Structural Funds as well as among the policies of the EU's coastal regions and to define an innovative strategy able to integrate the coastal tourism offer;
14. vítá priority vymezené Komisí v oblasti pobřežního a námořního cestovního ruchu v agendě pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch; navrhuje zanést do nově vytvořeného portálu evropských cílových oblastí cestovního ruchu zvláštní informace o pobřežních destinacích a sítích, zejména o málo známých a málo propagovaných destinacích, aby byly propagovány i mimo hranice EU a to i na regionální a místní úrovni;
Welcomes the priorities identified by the Commission for coastal and maritime tourism in the Agenda for a Sustainable and Competitive European Tourism; suggests that the recently-created European Tourist Destinations Portal could include specific information on coastal destinations and networks, especially those which are less well-known and less publicised, with a view to their promotion beyond the EU's borders, including at regional and local level;
16. s politováním konstatuje, že současný nedostatek transparentnosti, pokud jde o výdaje EU v pobřežních oblastech, znemožňuje vyčíslit výši investic a analyzovat dopad podporovaných iniciativ v dotčených regionech; v této souvislosti vítá ustanovení výše uvedené zelené knihy o budoucí námořní politice, jejichž cílem je vytvořit databázi námořních regionů, která bude obsahovat informace o příjemcích veškerých finančních prostředků Společenství (včetně strukturálních fondů), a vyzývá Komisi, aby tento důležitý krok neprodleně uskutečnila; zdůrazňuje význam této iniciativy pro zajištění transparentnosti v této oblasti; vyzývá Komisi, aby využila vhodné nástroje pro zpřístupnění těchto údajů k analytickým a statistickým účelům, a vyzývá též členské státy, aby splnily své povinnosti týkající se zveřejňování konečných příjemců, což by umožnilo získat celkovou představu o probíhajících projektech;
Laments the fact that the current lack of transparency as regards EU expenditure in the coastal zones makes it impossible to quantify the level of investment or to analyse the impact of the supported initiatives in those regions; in this context welcomes the above mentioned Green Paper on future maritime policy's provision to create a database for maritime regions that will include information on the beneficiaries of all Community funds (including the Structural Funds) and calls on the Commission to accomplish this important task without delay; stresses the importance of such an initiative for ensuring transparency in this field; calls on the Commission to activate suitable instruments for making these data available for analytic and statistical purposes and calls on the Member States to fulfil their obligations concerning the publication of the final beneficiaries thus providing a comprehensive picture of existing projects;
19. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby sociální a hospodářská databáze, kterou Eurostat vytváří pro pobřežní regiony EU zahrnovala údaje o cestovním ruchu, které budou spolehlivé, jednotné a aktuální, což má zásadní význam pro snazší rozhodování ve veřejném sektoru a umožňuje srovnávat jak regiony, tak odvětví; doporučuje, aby pobřežní členské státy bez prodlení přistoupily k zavedení satelitního účtu pro cestovní ruch na svém území;
Calls on the Commission to ensure that the ongoing compilation by Eurostat of a socio-economic database for the EU's coastal regions includes data on tourism that is reliable, uniform and up-to-date, since this is essential in order to facilitate decision-making in the public sector and enable comparison between regions and sectors; recommends that the coastal Member States, as a matter of urgency, act to implement the Tourism Satellite Account in their territory;
27. vyzývá Komisi, aby využila veškerých vhodných nástrojů hodnocení k zajištění uplatňování této zásady v pobřežních oblastech v současném programovém období a sdílení odpovědnosti mezi orgány na různých rozhodovacích úrovních;
Calls on the Commission to use all suitable evaluation instruments to ensure the implementation of this principle in the coastal zones during the present programming period, as well as the sharing of responsibilities between the different decision-making levels;
30. zdůrazňuje, že vysoká kvalita je hlavní komparativní výhodou evropských turistických produktů; vyzývá členské státy i regionální a místní orgány, aby propagovaly a dále zlepšovaly kvalitu služeb cestovního ruchu, zejména z hlediska bezpečnosti, úplné a moderní infrastruktury, společenské odpovědnosti dotčených podniků a hospodářských aktivit respektujících životní prostředí;
Stresses that high quality represents the basic comparative advantage of the European tourism product; calls on the Member States and the regional and local authorities to highlight and strengthen the quality of tourism services in terms of the provision of security, ample and modern infrastructure, the corporate social responsibility of the enterprises involved, and environment-friendly economic activities;
34. zdůrazňuje, že územní soudržnost je horizontální koncept, který pokrývá celou EU a který může posilovat propojení pobřeží a vnitrozemí prostřednictvím stávající doplňkovosti a vzájemného vlivu, který na sebe mají pobřeží a vnitrozemí (např. tím, že spojí pobřežní činnosti s venkovským a městským cestovním ruchem, zvýší mimosezónní dostupnost těchto oblastí pro cestovní ruch a podpoří prosazování a diverzifikaci místních produktů); konstatuje, že výše uvedená zelená kniha o budoucí námořní politice se specificky zmiňuje o ostrovních regionech, a uznává, že ve svém rozvoji tyto regiony čelí specifickým výzvám, které souvisí s jejich trvalým přírodním znevýhodněním; zdůrazňuje, že pobřežní regiony obecně čelí podobným problémům, a vyzývá Komisi, aby zohlednila nutnost spojit pobřežní cestovní ruch s integrovanou správou pobřežních oblastí a s územním plánováním v mořské oblasti v rámci budoucí realizace územní soudržnosti;
Stresses that territorial cohesion is a horizontal concept covering the EU as a whole, which can enhance the links between coast and hinterland by virtue of the existing complementarities of and mutual influence between coastal and inner areas (e.g. connection of coastal activities to rural and urban tourism, improvement of out-of-season accessibility for tourism, increasing the profile of local products while encouraging their diversification); notes that the abovementioned Green Paper on future maritime policy makes special reference to island regions, acknowledging that they face particular developmental challenges due to their permanent natural handicaps; emphasises that similar problems are faced by coastal regions in general and calls on the Commission to take account of the need to link coastal tourism to the integrated management of coastal zones and spatial planning for the seas in the future implementation of territorial cohesion;
36. vybízí pobřežní regiony, aby se účastnily projektů meziregionální spolupráce, např. v rámci tématu IV iniciativy Regiony pro hospodářskou změnu, s cílem vytvořit nové tematicky zaměřené sítě pobřežního cestovního ruchu, rozvíjet již existující sítě a zajistit výměnu znalostí a osvědčených postupů;
Encourages the coastal regions to take part in projects for interregional cooperation, e.g. under Theme IV of the initiative Regions for Economic Change, with the objective of creating new thematic coastal tourism networks and building on those already in place, as well as ensuring the exchange of know-how and best practice;
41. uznává zásadní přínos, který růst cestovního ruchu na výletních lodích představuje pro rozvoj pobřežních společenství, je-li nalezena rovnováha mezi riziky a odpovědností a mezi fixními náklady pozemních investic a přizpůsobivostí provozovatelů výletních lodí a pokud jsou současně řádně zohledněny zájmy životního prostředí;
Recognises the major potential contribution of increased cruise tourism to the development of coastal communities, provided a balance is struck between risks and responsibilities and between fixed costs for on-shore investments and flexibility for cruise operators, with environmental concerns being correctly met at the same time;
44. doporučuje, aby přímořské členské státy zohledňovaly udržitelnost projektů spolupráce, jimž je poskytováno následné financování, a to nejen ve finanční oblasti, ale rovněž pokud jde o kontinuitu spolupráce mezi partnery a propojení s příslušnými místními službami;
Recommends that the coastal Member States take account of sustainability in the context of post-financing cooperation projects, not only in financial terms but also in relation to the continuity of cooperation between partners and interconnection with the relevant local services;
47. na závěr vyzývá Komisi, aby prováděla pravidelné hodnocení dopadů využívání finančních prostředků Společenství v pobřežních oblastech na regionální rozvoj, aby propagovala osvědčené postupy a podporovala partnerské sítě spojující jednotlivé subjekty prostřednictvím monitorovacího střediska pro udržitelný pobřežní cestovní ruch;
Calls on the Commission, finally, to undertake a regular assessment of the extent to which Community funding in the coastal zones is impacting on their regional development, with a view to disseminating best practice and supporting partnership networks linking the different players by means of a monitoring centre for sustainable coastal tourism;
Obecné souvislosti
General framework
Evropská unie s 27 členskými státy má více než 89 000 km pobřeží.
The EU's 27 Member States account for a grand total of more than 89 000 km of coastline.
Toto evropské pobřeží přitom představuje velmi různorodé oblasti, od velkých měst a hlavních měst členských států, jakými jsou Lisabon, Atény, Kodaň nebo Stockholm, po malé ostrovy, které žijí převážně z cestovního ruchu a rybářství.
At the same time, this European coast comprises a highly divergent set of locations, ranging from big cities and Member State capitals such as Lisbon, Athens, Copenhagen or Stockholm to small islands living essentially from tourism and fisheries.
Úloha Evropské unie v námořní oblasti, která je hluboce zakořeněná v dějinách a tradicích některých členských států, byla hlavním důvodem historické expanze Evropy na jiné kontinenty, což přineslo prosperitu a upevnilo význam pobřežních oblastí v rozvoji přímořských států.
The Union's maritime vocation, deeply rooted as it is in the histories and traditions of some of the Member States, underlies Europe's historic expansion to other continents, which brought prosperity in its wake and consolidated the role of the coastline in the development of the coastal states.
V případě určitých regionů je jejich identita nerozlučně spjata s pobřežím, které je obklopuje; například nejvzdálenější regiony žijí převážně z cestovního ruchu a činností spojených s mořem.
In the case of some regions, their identity is bound up with that of their coastline; thus, the outermost regions live above all from tourism and from activities related to the sea.
Jiné regiony mají naopak takové zeměpisné uspořádání pobřeží, že jsou na cestovním ruchu nezávislé nebo že cestovní ruch představuje pouze malou část HDP.
Other regions have, by contrast, coastlines whose geographical characteristics do not produce a dependence on tourism, or for whose GDP tourism is not of major importance.
Podle některých odhadů bude v roce 2010 žít přibližně 75 % obyvatel v pobřežních regionech.
According to some projections, in 2010 approximately 75% of humanity will live in coastal regions.
Již sama tato koncentrace obyvatelstva na pobřeží poukazuje na nezbytnost pragmatického přístupu k dopadu cestovního ruchu na pobřežní oblasti a dále na evropskou ekonomiku na úrovni států, regionů i na místní úrovni.
This concentration of population on the coastlines is in itself indicative of the need for a pragmatic approach to the impact of tourism on coastal zones and, even more so, on the European economy at national, regional and local levels.
Evropská unie a cestovní ruch
The EU and tourism
Cestovní ruch samotný nespadá v současnosti do pravomocí politik Evropské unie, ale článek 3 Smlouvy o EU stanoví, že se na něj mohou vztahovat „opatření“.
Tourism is not at present one of the EU's political competences as such, but Article 3 of the EC Treaty states that it may be the subject of 'measures'.
To umožňuje EU uplatňovat řadu politik, programů a činností v oblasti cestovního ruchu.
This has enabled the Union to implement a range of policies, programmes and actions in the field of tourism.
V důsledku této nesouvislé odvětvové činnosti Unie se objevila řada problémů, které jsou projevem nesouladu mezi strategiemi při uplatňování jednotlivých politik a množstvím programů a podpůrných opatření v oblasti cestovního ruchu, jež si v důsledku nedostatečné orientace na dosažení navrhovaných cílů nakonec odporují.
Being fragmentary and sectoral in nature, this action by the Union has necessarily given rise to a number of problems, as reflected in a lack of coherence between the strategies followed in applying the various policies and a mixture of programmes and support measures for tourism which can end up adversely affecting one another, thanks to the lack of a guiding political thread for realisation of the goals proposed.
Představitelé států a vlád se dohodli na tom, že Lisabonská smlouva bude obsahovat článek svěřující Unii a zejména Evropskému parlamentu více pravomocí v oblasti politiky cestovního ruchu.
It was agreed by the heads of state and government that the Treaty of Lisbon would include an article conferring more powers on the Union, and in particular on the EP, in the field of tourism policy.
To by mělo umožnit navrhnout nové strategie pro účinné a skutečné využívání prostředků, které jsou k dispozici, prostřednictvím plnohodnotné evropské politiky cestovního ruchu.
This would make it possible to devise new strategies for the effective and real execution of the existing funding, through the promotion of a full-fledged European tourism policy.
Strukturální fondy a turistika
The Structural Funds and tourism
Vzhledem k tomu, že Evropská unie nemá vlastní pravomoci v oblasti cestovního ruchu a že proto neexistují finanční nástroje vyhrazené zvlášť pro toto odvětví, je cestovní ruch na úrovni Společenství podporován prostřednictvím strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, regionálních operačních programů a národních odvětvových operačních programů.
Given that the Union does not have powers as such in the field of tourism and that there are therefore no financial instruments devoted specifically to the sector, interventions in tourism policy at Community level are essentially channelled through the Structural Funds and the Cohesion Fund, via the regional operational programmes and the national sectoral operational programmes.
Výbor pro regionální rozvoj Parlamentu rozhodl, že povolí vypracování zprávy z vlastního podnětu a studie dopadu cestovního ruchu na pobřežní oblasti (z hlediska regionálního rozvoje); jejich cílem bylo zhodnotit skutečné využívání strukturálních fondů v odvětví pobřežního cestovního ruchu a konkrétní dopad tohoto odvětví na hospodářskou, sociální a územní soudržnost všech členských států.
It was decided by Parliament's Committee on Regional Development to authorise an own-initiative report and a study of the impact of tourism in the coastal zones (regional development aspects), the aim being to undertake a survey of the real application of the Structural Funds in the coastal tourism sector and the concrete impact of that sector on economic, social and territorial cohesion in all the Member States.
Uvedená studie konstatuje, že činnostem v oblasti cestovního ruchu poskytují výraznou podporu opatření v rámci regionálních operačních programů spolufinancovaných z EFRR, a to v oblastech veřejné infrastruktury, podpory malým a středním podnikům, které působí v odvětví cestovního ruchu, územního marketingu a propagačních činností.
This study recognises that major support is being given to actions in the field of coastal tourism by measures under the ROPs cofinanced by the ERDF, in areas such as public infrastructure, subsidies to tourist-sector SMEs, territorial marketing and promotional activities.
Je zde zmiňován problém, který vzhledem k průřezové povaze odvětví cestovního ruchu představuje hodnocení dopadů těchto iniciativ na regionální úrovni.
It evokes the problems which, given the transversal nature of the tourism sector, affect the evaluation of these initiatives' repercussions at regional level.
Zároveň se však kladně hodnotí jeho kvalitativní dopad na posilování institucionální kapacity.
At the same time, it looks at the qualitative impact in terms of the reinforcement of institutional capacity.