natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Avšak evropský filmový trh s celým svým potenciálem stále není jednotný a distribuce filmů v rámci Evropské unie je stále obtížná.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Dostupnost kin je nevyvážená: v západní Evropě připadá na jeden kinosál 16 102 osob, kdežto ve střední a východní Evropě to je 40 750.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
Od analogu k digitálním technologiím
From analogue to digital technologies
Očekává se, že v blízké budoucnosti bude muset většina kin přejít na digitální technologii a že kopie filmů na 35mm páskách už nebudou k dispozici.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Současná situace přináší vyšší náklady pro producenty i pro vlastníky kin, kteří se musejí vypořádat s dvojím systémem: s promítáním analogových i digitálních filmů.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Vysoké náklady, dosahující až 2 000 EUR, jsou způsobeny výdaji na produkci celuloidové pásky a nutnost připravovat zvláštní kopii pro každou jazykovou verzi omezuje rozsah filmové distribuce.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Náklady na vytvoření digitální kopie jsou nižší, přibližně 200 EUR.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Pokud má kino přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému internetu nebo satelitnímu připojení, je přenos filmu levnější a rychlejší.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Tento způsob distribuce umožňuje, aby ve stejnou chvíli probíhaly filmové premiéry v mnoha jazykových verzích ve všech kinech.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
Tato metoda může také zvýhodnit nezávislé a nízkorozpočtové filmy, které v současné době nejsou příliš distribuovány.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Ve výsledku je digitální technologie a distribuce příležitostí pro promítání více filmových premiér, zjednodušenou filmovou distribuci a lepší dostupnost evropských filmů pro evropské občany.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Je nezbytné zdůraznit vysoké náklady na vybavení kinosálů digitálními projektory, které v současné době činí přibližně 100 000 EUR na jeden promítací sál.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
Existuje nebezpečí, že kina, která se nebudou moci zúčastnit digitalizačního procesu, budou vytlačena z trhu a přestanou fungovat.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
To by mohlo představovat omezený přístup určité části obyvatel k filmové kultuře, což by postihlo především méně rozvinuté oblasti, ve kterých fungují především malá a nezávislá kina.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
Jejich uzavření by mohlo ztížit popularizaci kultury a také přinést problémy v oblasti zaměstnanosti.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.
V procesu přeměny evropského filmu musí být zohledněn neustálý vývoj technologií.
The continuous development of technology needs to be taken into account in the process of transforming European cinema.
V dlouhodobém horizontu to možná bude znamenat, že bude nutné přejít na další, novější formát.
In the long term it might mean the necessity of switching to the next, newer format.
Současné rozlišení 2K a 4K s úspěchem umožňuje veřejnosti sledovat filmy ve formátu 3D.
The current 2K and 4K resolution successfully enables the public to view films in 3D.
Evropské odvětví filmů ve 3D má velkou šanci se dále rozvíjet.
The European sector of 3D film production has a big chance for development.
Proto je v co nejbližší době zapotřebí na evropské i vnitrostátní úrovni normalizovat systémy, aby odpovídaly normám ISO.
Therefore, in the short term, a standardisation of systems is required to comply with ISO norms at both European and international level.
Rychlý přechod bude také vyžadovat, aby členské státy archivovaly své národní filmové dědictví na digitálních médiích.
An expeditious transition will require the Member States to archive their national film heritage achievements on digital media.
Digitalizované filmové archivy budou sloužit budoucím generacím k výzkumu i ke studijním a vědeckým účelům.
Digitised film archives will serve future generations for research as well as educational and scientific purposes.
Je proto důležité podporovat kina a filmové knihovny, aby umožnily pokračování evropského filmového dědictví.
It is therefore important to support the cinemas and the film libraries enabling the continuation of European film heritage.
Digitální technologie v oblasti kultury a filmů zahájily debatu o budoucnosti časové posloupnosti v oblasti médií.
Digital technologies in the area of culture and films open up a debate as to the future of media chronology.
Pokud přijmeme popularizaci a zvýšenou dostupnost evropského filmu jako určující faktor, pak bude nezbytné vytvořit flexibilní modely, které umožní vyvážené využití lineárních i nelineárních platforem a zároveň zohlední ochranu autorských práv.
If we accept popularisation and increased accessibility of European film as a determinant, then it is necessary to create flexible models which give a chance for a balanced usage of linear and non-linear platforms taking into consideration the protection of copyrights.
Programy na podporu evropského filmu
Programs supporting European cinema
Aktéři ze všech členských států by se měli v procesu přechodu z analogového na digitální promítání sjednotit na vnitrostátní i evropské úrovni jak ve veřejných, tak i v soukromých sektorech.
Actors of all the Member States should unite in this process of transformation from analogue to digital cinema on a national as well EU level in the public and private sectors.
Evropský parlament by měl zahájit tuto změnu modelu tím, že poskytne finanční prostředky.
The European Parliament should initiate this change of paradigm by making a financial input.
Je důležité podporovat různé způsoby financování digitalizace kin na politické úrovni.
It is important to support different ways of financing the digitisation of cinema on a political level.
Jedním z nejdůležitějších nástrojů financování jsou strukturální fondy.
One of the most important instruments in financing it is structural funds.
Proto musí být patřičná míra podpory zahrnuta v novém finančním výhledu na období 2014-2020.
Therefore, an appropriate level of support needs to be included in the new financial perspective 2014-2020.
Je třeba zdůraznit, že Evropský fond pro regionální rozvoj již pomohl některým studiovým kinům lépe se vypořádat s problémy digitalizace.
It needs to be highlighted that support from the European Regional Development Fund has already allowed some studio cinemas to better face the challenges of digitisation.
Jako příklad můžeme uvést kina v polském regionu Małopolska, německém Dolním Sasku, středním a severním Portugalsku i v regionu Alentejo.
By way of example cinemas in the Polish region of Małopolska, German Lower Saxony, Central and Northern Portugal as well as region of Alentejo should be mentioned.
Nesmíme také zapomínat na to, že finanční systém poplatků za virtuální kopii (VPF) byl vytvořen proto, aby se usnadnil přechod z analogového na digitální promítání.
It is important to be reminded that VPF system of finance was created in order to facilitate the transition from analogue to digital screening.
Zatímco tento systém VPF je vhodný pro velké řetězce kin a pro kina s mnoha kinosály, nevyhovuje malým a nezávislým kinům.
Whilst VPF is appropriate for big chain cinemas and multi-screens cinemas, it does not accommodate small and independent ones.
Rychlost změny a nedostatek finančních prostředků mohou vést k uzavření malých kin, která nejsou podporována v rámci systému VPF a která si nemohou dovolit výdaje na nákup nových digitálních projektorů.
The speed of change and the lack of finance can lead to the closure of small cinemas not supported by VPF and which cannot afford the expense of purchasing new digital projectors.
V této souvislosti je třeba, aby byly vytvořeny mechanismy, které sjednotí distributory a provozovatele kin a podpoří spolupráci mezi malými kiny, aby se snížily náklady na investice do digitálního vybavení.
In this context it is postulated to implement mechanisms to integrate distributors and exhibitors and to support co-operation between small cinemas in order to lower the costs of investment in digital equipment.
Dalším důležitým nástrojem je dostupnost zvýhodněných úrokových sazeb, které nabízí Evropská investiční banka kinům s nedostatečnými finančními prostředky pro digitalizaci.
Another significant instrument is the availability of preferential credit rates offered by the European Investment Bank to cinemas with insufficient funds for the digitisation process.
Je důležité ocenit význam programu MEDIA, který od svého založení před dvaceti lety přispívá k příznivým finančním podmínkám pro evropské distributory a významně napomohl rozvoji a propagaci evropských filmů.
It is important to appreciate the significance of the MEDIA programme which, from its conception 20 years ago, has promoted favourable financial conditions for European distributors and considerably contributed to the development and promotion of European films.
V rámci programu MEDIA musejí být vytvořeny nové iniciativy na zlepšení a podporu překladu, dabingu, používání běžných či velkých titulků a také na programy odborné přípravy, aby zástupci audiovizuálního a filmového sektoru mohli přizpůsobit své znalosti digitálním technologiím.
New initiatives need to be taken up within MEDIA aimed at improving and promoting translation, dubbing, subtitling and surtitling as well as training programmes directed at the representatives of the audiovisual and film sectors in order to adapt their expertise to digital technologies.
Vzdělávání v oblasti filmu
Film education
V rámci finančního výhledu na období 2014–2020 musejí být přezkoumány programy Evropské unie, jako je program MEDIA a MEDIA MUNDUS.
In the framework of the 2014-2020 financial perspectives, the European Union’s programmes, especially MEDIA and MEDIA MUNDUS, must be reviewed.
Musíme se zasadit o to, aby i nadále zůstala zachována značná finanční podpora pro kinematografii a v obecném smyslu pro kulturu a vzdělávání.
Pressure must be kept on maintaining a strong financial support for cinema and, more widely, to culture and to education.
Akulturaci samozřejmě nelze od vzdělávání oddělit.
Indeed acculturation cannot be dissociated from education.
Vzdělávání v oblasti filmu by mělo vybavit veřejnost nezbytnými znalostmi v oblasti médií a umožnit jí lépe pochopit a ocenit jejich různou dostupnou obsahovou náplň.
Film education should equip the public with the requisite media skills and giving them a better understanding and appreciation of the different content available.
Učení, jak „číst obraz“, jako nedílná součást vzdělávání rozšiřuje znalosti občanů o světě, utváří jejich proces vnímání a myšlení, rozvíjí obrazotvornost a pomáhá jim porozumět jazyku filmu.
Teaching citizens how to “read an image” as an integral element of education broadens the knowledge of the world, forms the process of perception and thinking, develops imagination and helps them learn the language of film.
Tím, že zavedeme do světa filmové kultury mladší diváky a tak prohloubíme jejich vzdělání, máme příležitost vychovat z nich lidi, kteří si zachovají zájem o cenné filmové výtvory a kteří je umí náležitě ocenit.
By introducing a young viewer into the world of film culture, thereby deepening his knowledge, we stand a chance of raising a person who will maintain an interest in valuable film creations and who is able to appreciate them.
Jak poznamenal Erwin Panofsky v roce 1934, „právě filmy formují, více než jakákoli jiná samostatná síla, názory, vkus, jazyk, oblékání, chování a dokonce i fyzický vzhled“.
As Erwin Panofsky pointed out in 1934, "it is the movies that mo u ld , more than any other single force, the opinions, the taste, the language, the dress, the behaviour and even the psychical appearance".
Výdaje členských států na vzdělávání v oblasti filmu jsou nade vši pochybnost v dlouhodobém horizontu výnosnou investicí.
Without doubt, Member State expenditure in film education is a profitable investment in the long-term.
Proto vyzýváme členské státy, aby začlenily vzdělávání v oblasti filmu do svých vnitrostátních vzdělávacích programů.
Therefore the Member States are urged to introduce film education to their national teaching programmes.
Pokud chceme podporovat kulturní rozmanitost, na níž je celá Evropská unie založena, měli bychom investovat do mladých lidí.
If we are aspiring to promote cultural diversity, on which the EU is founded, we ought to invest in young people.
Jedním z kanálů na propagaci a popularizaci evropského filmu v Evropě jsou filmové festivaly.
One of the channels for promotion and investment in the popularisation of European cinema in Europe are film festivals.
Vybízíme členské státy a evropské orgány, aby podporovaly, propagovaly a distribuovaly ty nejcennější filmy tím, že budou organizovat zvláštní akce a festivaly.
Member States and European institutions are encouraged to promote, support and distribute the most valuable films by organising special events and festivals.
Vynikajícím příkladem podpory multikulturalismu a mnohojazyčnosti je iniciativa Evropského parlamentu týkající se filmového ocenění LUX a chystaného filmového festivalu LUX.
An excellent example of promoting multiculturalism and multilingualism is the European Parliament initiatives of the LUX Film Prize and the forthcoming LUX Film Festival.
Přidaná hodnota této kulturní iniciativy spočívá v tom, že podněcuje debaty na témata, o nichž je třeba diskutovat a která jsou pro občany členských států důležitá.
The added value of this cultural initiative is that it generates debates on topics which need discussing and which are important to the citizens of the Member States.
Promítané filmy se dotýkají důležitých evropských hodnot, jejichž síla vychází z jejich rozmanitých projevů.
The films screened deal with important European values, whose strength comes from expressing themselves in diversity.
Jak je uvedeno v knize Zygmunta Baumana, kultura je vnímána jako prostor, kde „jiné“ je navždy naším sousedem.
As stated in Zygmunt Bauman's book, culture is perceived as the space where the ”Other” is always one’s neighbour.
Vzhledem k této definici není pochyb o tom, že Evropa musí hrát obzvláště důležitou roli při oživení našeho chápání kultury, protože Evropa se svými rozmanitými národy, jazyky i dějinami je prostorem, kde „jiné“ je navždy naším sousedem a kde se všichni ode všech neustále učíme.
Given this definition, there is no doubt that Europe has a particularly important role to play in revitalising our understanding of culture precisely because Europe, with its great diversity of peoples, languages and histories, is the space where the ”Other” is always one’s neighbour and where everyone is constantly called upon to learn from everyone else.
3. poukazuje na to, že digitalizace umožňuje levněji šířit kulturní obsah na celém vnitřním trhu, poskytuje nové možnosti evropskému odvětví kinematografie a zajišťuje konkurenceschopnost a rozmanitost evropské kinematografie;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, opens up new opportunities for the European film sector and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
10. zdůrazňuje, že veřejná podpora by měla být technicky neutrální, ale měla by také zajistit udržitelnost investic s ohledem na konkrétní podnikatelské modely provozovatelů kin a technické požadavky distributorů;
Emphasises that, while public support should be technology-neutral, it should also guarantee the sustainability of investments, taking into account exhibitors’ specific business models and distributors’ technical requirements;
13. vítá skutečnost, že Komise ve svém pracovním programu normalizace pro průmyslové inovace (2010–2013) oznámila plán stanovit do roku 2013 dobrovolné normy pro předávání filmů v digitální podobě do archivů, jejich uchovávání a projekci ve formátu 3D.
Welcomes the Commission's announcement, in its 2010-2013 Standardisation Work Programme for Industrial Innovation, of the plan to specify by 2013 voluntary standards for the submission of digital films to archives, for their preservation and for 3D projection.
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Trevor Colman, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Trevor Colman, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (přepracované znění)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a single European railway area (recast)
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................98
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................99
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o provádění směrnic týkajících se prvního železničního balíčku
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on the implementation of the first railway package Directives
Přijaté texty, P7_TA(2010)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0240 . ,
– s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality lucemburskou poslaneckou sněmovnou a uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,
– having regard to the reasoned opinion submitted, within the framework of the Protocol (No 2) on the application of the principles of subsidiarity and proportionality, by the Chambre des Députés of Luxembourg, asserting that the draft legislative act does not comply with the principle of subsidiarity ,
– s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the rec asting technique for legal acts
– s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch ( A7-0367/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0367/2011 ),
(2a) Podíl odvětví železniční dopravy na celkové dopravě se navzdory cílům stanoveným v roce 2001 v rámci železničního balíčku v posledním desetiletí nezvyšuje, což svědčí o nezbytnosti dalšího zdokonalování právních předpisů v zájmu podpory tohoto odvětví.
(2a) The r ailway sector's share in transport has not been increasing over the last decade, contrary to the objectives of the 2001 railway package, demonstrating the need to further improve current legislation in order to support the sector.
Okamžitá reorganizace je proto zásadní.
It follows that the present reorganisation is essential;
Po přijetí prvního železničního balíčku nedošlo proti očekávání k takovému rozvoji železniční dopravy, aby vedl k jejímu oživení.
The development of rail transport since the adoption of the first railway package has not fulfilled the expectations of a recovery of the sector.
V letech 1996–2008 se například podíl železniční nákladní dopravy snížil o 2 % na 10,6 %, zatímco podíl silniční nákladní dopravy se zvýšil ze 42,1 na 45,9 %.
For example between 1996 and 2008 rail freight's modal share has been decreasing by 2% to 10, 6% while road freight increased from 42, 1 to 45, 9%.
EU musí co nejdříve zdokonalit své právní předpisy tak, aby podpořila železnice, zabránila dalšímu přetěžování silnic a zlepšila životní prostředí.
The EU is required to urgently improve its legislation in order to support the railways, avoid further road congestion and improve its environmental situation.
Bod odůvodnění 2 b (nový)
Recital 2 b(new)
(2b) Četná řízení pro porušení povinnosti vedená s členskými státy ukazují, že stávající právní předpisy vedou k rozdílnému výkladu a že první železniční balíček je potřeba vyjasnit a zlepšit, aby se zajistilo skutečné otevření evropského železničního trhu.
(2 b ) The numerous infringement procedures against Member States demonstrate that the current legislation gives rise to differences of interpretation and that the first railway package needs to be clarified and improved in order to ensure a genuine opening up of the European rail market;
(2c) Investice do rozvoje a údržby železniční infrastruktury jsou nadále nedostatečné k tomu, aby zajistily rozvoj a konkurenceschopnost tohoto odvětví.
(2 c ) Investment in the development and upkeep of railway infrastructure remains insufficient to guarantee the sector's development and capacity to compete ;
Nedostatečné investice jsou jedním ze zásadních problémů, s nimiž se reforma bude muset vypořádat.
Underinvestment is a crucial problem which the reform will have to tackle.
Bod odůvodnění 2 d (nový)
Recital 2 d new
(2d) Směrnice tvořící první železniční balíček nezabránily značné rozmanitosti struktury a úrovně poplatků za železniční infrastrukturu ani různorodosti forem a trvání postupů přidělování kapacit.
(2 d ) The Directives which comprise the First Railway Package have not prevented a considerable variation in the structure and level of railway infrastructure charges and the form and duration of capacity allocation processes ;
Poplatky za infrastrukturu a způsob stanovení jejich výše se nadále v rámci EU značně liší.
Infrastructure charges and the way they are calculated still vary greatly throughout the EU.
To představuje komplikaci pro mezinárodní železniční dopravu.
This complicates international rail transport.
Platí to také pro přidělování tras vlaků.
The same is true for the allocation of train paths.
Stávající právní předpisy je třeba dále zlepšovat.
The current legislation needs to be improved further.
(2e) Netransparentní podmínky na trhu jsou zjevnou překážkou konkurenceschopných železničních služeb.
(2 e ) Non-transparent market conditions are an obvious obstacle to competitive railway services ;