natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuto šanci však nedostanou všichni a takovýto druh pomoci nevytváří udržitelný model pro budoucnost.
Yet not everyone is lucky enough to benefit from such aid, which does not offer a sustainable model for the future.
Naopak, v některých oblastech paradoxně brání tomu, aby oblast zdravotní péče převzal stát, doplňující struktury nebo alternativy, které působí na základě solidarity.
On the contrary, in some regions it acts, paradoxically, as a brake preventing responsibility for health care being assumed by the state, by complementary structures or even other alternatives operating on the basis of solidarity.
Zdravotní ukazatele v Africe jsou natolik znepokojující, že by privatizace zdravotnictví přinesla ještě rozsáhlejší prohloubení do křiklavých nerovností.
Health indicators in Africa are so alarming that health care privatisation can only increase these blatant disparities.
Z toho důvodu zpráva vyzývá k tomu, aby byly ustavovány udržitelné systémy zdravotní péče, přestože podle Světové banky existuje jen malá pravděpodobnost, že by rozvojové země byly schopny na základě svých daňových výnosů v dohledné době financovat své vnitrostátní systémy.
That is why this report calls for sustainable health systems, even if it is unlikely, according to the World Bank, that developing countries will be able in the near future to finance their own national systems from their tax revenue.
Neziskové systémy financované smíšeným způsobem – z prostředků státu, prostřednictvím mezinárodní solidarity a spoluúčasti občanů – jsou nejlépe schopny vyřešit problém zdravotní péče v subsaharské Africe.
Non-profit-making systems with mixed financing from state resources, international support and public participation are the best way to meet the immense challenge posed by health care in sub-Saharan Africa.
V roce 2006 pokryla mezinárodní pomoc 0,25–0,5 % rozpočtu zdravotnictví v této oblasti světa.
In 2006, international aid covered 0.25 to 0.5 % of health budgets in this region.
I přes takovou výši podpory zůstává rozsah problému obrovský.
Yet, even with this level of aid, the problem remains vast.
Zaprvé z toho důvodu, že finanční krize, která postihla celý svět, odrazuje evropské státy od toho, aby dostály svým slibům, tedy aby dospěly k tomu, že do roku 2010 věnují alespoň 0,7 % HDP na spolupráci.
First of all, because the global financial crisis does not encourage European countries to keep their promises, in other words to give at least 0.7 % of GDP in development assistance by 2010.
Tento rozdíl mluví za vše, aniž bychom jakkoli podceňovali význam oblasti vzdělávání.
While the importance of this latter sector should not be underestimated, this disparity tells its own story.
Další příčinou je skutečnost, že stále existuje problém se směrováním finančních prostředků.
Finally, because the problem still remains of how funding is to be targeted.
V uplynulých desetiletích došlo k rozmachu takzvaných vertikálních zdravotních fondů, které se soustředí na určitá konkrétní onemocnění – AIDS, tuberkulóza, malárie, dětská obrna, atd. – a čerpají z mezinárodní pomoci a soukromých iniciativ.
Recent decades have seen a growing prevalence of so called ‘vertical’ funds targeting specific diseases - AIDS, Tuberculosis, Malaria, Poliomyelitis, etc. siphoning resources away from international aid and private initiatives.
Výsledky v oblasti výzkumu, očkování a prevence byly mimořádné, přinesly však negativní dopad v tom, že byla omezena podpora systémům základní zdravotní péče, které jsou rovněž známy jako systémy horizontální.
The result in terms of research, vaccination and prevention has been remarkable, yet it has had the perverse effect of weakening aid for basic ‘horizontal’ health care systems.
Tento velmi obecný pojem zahrnuje základní infrastruktury, činitele v oblasti zdravotní péče, poskytovanou péči, léčivé přípravky a farmaceutické společnosti, které je prodávají, mezinárodní společenství, nevládní organizace, církve, v některých případech sekty... a běžné občany, nemocné nebo zdravé.
This very general term includes basic infrastructure, health actors, care provision, drugs and the pharmaceutical companies which sell them, the international community, NGOs, churches, sometimes sects ... and ordinary citizens, whether sick or healthy.
Dárcům se může zdát jistější a jednodušší poskytovat finance na jasné cíle, což je jedním z důvodů atraktivity vertikálních fondů.
As a donor, it may seem safer and simpler to finance clear targets and this is one of the reasons that vertical funds have proved attractive.
Avšak stále častější kritika z řad zdravotních odborníků, kteří se obávají nevyváženého financování vertikálních a horizontálních systémů, nyní přináší výsledky: některé vertikální fondy v současné době volí „průřezovou“ politiku.
However, the growing criticism from health experts concerned at the financial imbalance between vertical and horizontal systems is leading to a solution whereby some vertical funds now opt for what is known as a diagonal policy.
Část finančních prostředků věnují na podporu systémů základní zdravotní péče.
They devote part of their funding to supporting basic health systems.
Slabost systémů základní zdravotní péče však přináší další negativní dopady.
Yet the weakness of basic health systems leads to other perverse effects.
Nicméně v částečném financování zdravotních systémů existuje jeden velmi zajímavý prvek: účast občanské společnosti a podíl občanů na úhradě zdravotní péče, které jsou uplatňovány originálním a solidárním způsobem.
However, one aspect of this partial funding of health systems is of great interest, namely the participation of civil society and the assuming of responsibility for health by citizens in original forms based on solidarity.
Od devadesátých let v Africe vznikaly a postupně se upevňovaly velmi různorodé struktury vzájemného pojištění: organizace určitých komunit, zemědělců, mládeže, žen – které byly odborového charakteru a vycházely ze vzájemného pojištění
Since the 1990s, Africa has seen the emergence and gradual growth of a wide variety of mutual health structures, including community organisations, or organisations of farmers, young people and women with trade union- or mutual- style structures
Mikropojištění sdružuje soubor mechanismů financování zdravotní péče, mezi něž patří zdravotní systémy založené na vzájemné podpoře, systémy předplatného, fondy solidarity a propojení úvěru/zdraví. přilákalo rostoucí zájem a úsilí o vzájemné pojištění, které v některých případech měly podporu vlád, a v některých ne.
Micro-insurance brings together a number of health care funding mechanisms including mutual health organisations, pre-payment systems, solidarity funds, credit/health combinations. has aroused growing interest and efforts to develop mutual structures, in some cases encouraged by governments, have started to develop.
Tyto snahy vyžadují participativní veřejnou správu, neboť ústředním bodem procesu je zjišťování a vyhodnocování potřeb obyvatel.
These efforts call for participatory governance, since listening to and assessing the needs of the people are at the heart of the process.
MARIKO Lamine (2009).
MARIKO Lamine (2009).
Burkina Faso.
Burkina Faso.
La mutualité, un pas vers la protection sociale.
La mutualité, un pas vers la protection sociale.
Les mutuelles de santé, actrices de changement social .
Les mutuelles de santé, actrices de changement social.
Regards Nord-Sud.
Regards Nord-Sud.
Iniciativy pocházejí z veřejného i soukromého sektoru: do tohoto procesu se zapojují církve, nedenominační filozofické a politické kruhy a některá sdružení Překážek je však řada:
We have seen both public and private initiatives, with churches, non-denominational philosophical and political networks, and other associations entering the fray.
Nejchudší se k němu nemohou přihlásit;
The poorest cannot afford it;
− je třeba, aby lidé měli nablízku dostupnou infrastrukturu a lékaře: k čemu je pojištění, pokud není lékař, ambulance, nemocnice nebo lékárna?
- the necessary infrastructures and medical practitioners must be available.
Základní zdravotní infrastruktura je zásadním předpokladem jakéhokoli vzájemného pojištění.
There is no point taking out insurance if there is no doctor, no dispensary, no hospital, no pharmacy Basic health infrastructures are a precondition for any mutual health system.
V městských oblastech, avšak ještě více na venkově, se obyvatelé, kteří si nemohou dovolit využívat zdravotních středisek, svěřují léčitelům, zajišťují si léky na trhu nebo od podomních prodejců.
In urban areas, and even more so in rural ones, those who cannot afford to attend health centres turn to traditional healers and buy medicines from markets or from itinerant drug sellers.
Avšak i tam, kde infrastruktury existují, je návštěvnost zdravotních středisek velmi malá: 0,24 ročně v Mali; 0,34 v Burkině Fasu a 0,30 v Beninu;
Yet even where such infrastructures exist, health centre attendance rates are very low (O.24 per year in Mali ,O.34 in Burkina Faso and O.3O in Benin);
− nezbytná je i stabilní politika: konflikty, násilí a války vyžadují alternativní model a specifické infrastruktury;
- political stability is also required, since alternative models and specific infrastructures are needed in times of conflicts, violence and war;
− je třeba rovněž nalézt formy zdravotního a vzájemného pojištění, které budou respektovat africké prostředí a jeho hodnoty – nepokoušet se přenést do Afriky západní model.
- finally, types of insurance and mutual systems must be found which are tailored to local African conditions and values and do not attempt to transpose a western model to the continent.
Různé africké země zahájily s pomocí mezinárodního společenství slibné iniciativy.
Various African countries have launched promising initiatives with the help of the international community.
Burkina Faso, Senegal, Burundi, Konžská demokratická republika a Kapverdy se zapojily do programu, který je podporován jednou nevládní organizací.
For example, Burkina Faso, Senegal, Burundi, the Democratic Republic of the Congo and Cape Verde have embarked on a programme supported by an NGO.
Tento ambiciózní program má název „Právo na zdraví“.
This ambitious programme is entitled ‘The Right to Health’.
Podporuje komunitární přístup a v uvedených zemích sdružuje 153 organizací komunit.
It gives priority to a community-based approach and involves 153 community organisations in the countries concerned.
Kromě toho je propojen s ostatními programy – „Slušná práce, důstojný život“, „Zajištění potravin a potravinová soběstačnost“: zdravotní péči skutečně nelze oddělit od vymýcení chudoby, boje proti hladu a odstraňování sociálních nerovností.
It also works in combination with other programmes, such as ‘Decent Work, Decent Life’ and ‘Food Security and Sovereignty’, since health cannot be divorced from the need to eradicate poverty, and combat hunger and social inequalities.
Jeho hlavní myšlenka spočívá ve vytvoření sítí, v nichž se jednotlivé vzájemné pojišťovny navzájem podporují a posilují se na místní, národní a mezinárodní úrovni.
Its key idea is a system of networking where various mutual organisations support and sustain each other at local, national and international level.
Tímto způsobem mohou nejen efektivněji působit ve své oblasti, ale zároveň ovlivňovat politiky sociálního zabezpečení a veřejné zdravotní péče v zemích, kde vyvíjí své činnosti.
In this way, not only are they able to act more effectively at their respective levels, but they can also influence social security and health policies in the countries where they operate.
V Burkině Fasu vláda zvažuje projekt všeobecného zdravotního pojištění.
In Burkina Faso, the government has studied a project for universal sickness insurance.
V Burundi vychází projekt vzájemného pojištění ze strukturovaného systému od nejnižších úrovní po nejvyšší.
In Burundi, the plans to develop mutual structures are backed up by a highly-structured system from bottom to top.
V této zemi sdružuje Národní konfederace pěstitelů kávy více než 100 tisíc producentů a cílem je vytvořit 25 vzájemných pojišťoven a rozdělit je do pěti sdružení v rámci společné celostátní federace.
The country’s National Confederation of Coffee-Growers brings together more than 100 000 producers and the goal is to establish 25 mutual health organisations, divided into 5 unions with a national federation.
V Konžské demokratické republice se vzájemné pojišťovny – jako je vzájemná pojišťovna v Musaru na východě země – s obtížemi snaží držet krok s „konkurencí“ nevládních organizací, které poskytují bezplatnou péči, zejména v oblastech konfliktů.
In the Democratic Republic of the Congo, mutual structures such as the Musaru Mutual Health Organisation in East Congo are struggling to survive in the face of competition from NGOs providing free services, particularly in conflict zones.
V tomto regionu jsou to však církve, které povzbuzují k zavedení vzájemného pojištění a působí v rámci velmi dobře zavedené a efektivní sítě.
In this region, however, it is churches which are a driving force behind the development of mutual structures, operating through a well-established and efficient network.
Jaké místo mají mít vzájemné pojišťovny vůči nevládním organizacím, které poskytují celou řadu úkonů zdravotní péče zdarma?
What role do mutual structures play in relation to NGOs providing a full range of services free of charge?
Do jaké míry se mohou africké vzájemné pojišťovny, které mají stovky vzorů, stát něčím jiným pobočkou sdružení, náboženských či etnických komunit, a vyčleňovat se jako sociální hnutí?
To what extent can African mutual organisations, of which there are hundreds of different models, be something more than a corporate, religious or even ethnic sideline and emerge as a social movement?
Jakým způsobem může mezinárodní společenství přinést podporu nebo i podněty – a zároveň respektovat nezávislost a samostatnost afrických struktur?
How can the international community play a supporting role, or even take initiatives, while allowing the African structures to develop autonomy and take responsibility for themselves?
Vzájemné pojištění je alternativou k úsilí státu, která využívá solidaritu mezi členy.
The mutual model offers an alternative to the efforts of the state, but requires solidarity on the part of its members.
I bohatými členy?
It may be that it needs wealthy members too.
Nedávno byla přijata nadnárodní pravidla pro vzájemné pojištění na úrovni Hospodářské a měnové unie zemí západní Afriky a několik zemí usiluje o zavedení povinného systému nemocenského pojištění.
The West African Economic and Monetary Union recently adopted a supra-national regulation on mutual health organisations and several countries are attempting to introduce a compulsory sickness insurance scheme.
Budou tato pravidla respektovat hodnoty solidarity, dynamiky a flexibility, kterými by se měly řídit vzájemné pojišťovny v Africe rozvíjející se ve velmi složitém prostředí?
Will it be possible to maintain the values of solidarity, dynamism and a flexibility which should guide African mutual organisations, which are developing against a background of highly complex circumstances?
Zdá se, že v současné době se nacházíme na křižovatce.
It seems that we are now at a crossroads.
Udržitelný model vzájemného pojištění by se měl vyznačovat určitými vlastnostmi.
A sustainable mutual model should possess different qualities.
Měl by být založen na solidaritě – solidaritě mezi Severem a Jihem a mezi svými členy – a zároveň z dlouhodobého hlediska usilovat o autonomii a financování z vlastních zdrojů.
It should be based on solidarity - between north and south and among its members - but in the long term should aim to gain its autonomy and become self-financing.
Měl by být flexibilní a přizpůsobovat se různým prostředím.
It should be flexible and adapt to different circumstances.
Měl by směřovat k rovnosti, ne v tom, že každý přispívá k jeho ekonomické udržitelnosti, ale i v zajištění přístupu ke zdravotní péči.
It should aim for equality, not in the individual’s contribution to its economic survival, but in the access to health care it provides.
Měl by být participativní a přinášet sociální dynamiku, čímž může ovlivňovat či řídit zdravotní politiky a působit na vlády.
It should be participatory and embody a social dynamic, so as to be able to influence and even guide health policies and bring pressure to bear on governments.
Z toho důvodu by tedy neměl přímo záviset na místní vládě, neboť v takovém případě by se mohl dopustit stejných chyb nebo přinést stejná selhání.
It should not therefore depend directly on the government in office, otherwise it might commit the same errors or even be guilty of the same shortcomings.
Rovněž by měl propojovat subjekty působící na místní úrovni a zapojovat je do opatření v oblasti zdravotní péče.
Finally, it must link the actors on the ground and involve them in the health care process.
Měl by být ekonomicky životaschopný, solidární, flexibilní, dynamický a participativní.
It must be economically viable in the long-term, based on solidarity, flexible, dynamic and participatory.
Jsou to velmi vysoké požadavky, avšak výše zmíněné iniciativy se vydávají tímto směrem.
It is a lot to ask, but the initiatives described above are moving in this direction.
Evropská unie má ve vytváření solidárních struktur zdravotnictví svoji úlohu.
The European Union has a role to play in the introduction of health structures based on solidarity.
Za prvé je třeba splnit předpoklady k zavedení systémů vzájemného pojištění: pomocí poradenství, vedení, financování systémů základní zdravotní péče a zajišťování přístupu k léčivým přípravkům, bez nichž nelze rozvíjet žádný systém zdravotního pojištění.
First by working to ensure that the pre-conditions for mutual systems are met, by providing advice, guidance and funding of basic health care systems, together with access to drugs, without which no health insurance system can develop.
Dále je třeba zemím subsaharské Afriky poskytnout transparentní financování, které bude vycházet ze zdravotních ukazatelů odvozených od potřeb obyvatel.
It must provide the countries of sub-Saharan Africa with transparent funding based on health indicators reflecting the needs of the population.
Je nutné rovněž podporovat programy, které zvyšují povědomí obyvatel o prevenci a včasné diagnóze nemocí: nízká návštěvnost zdravotních středisek v lokalitách, kde jsou dispozici, bezpochyby svědčí o tom, že tento problém přesahuje pouze finanční hledisko.
It must support programmes to educate the population in prevention and early diagnosis of diseases, since the low attendance at health centres where they do exist, points to a problem which is undoubtedly more than financial.
Je zapotřebí také podporovat mezinárodní programy solidarity, jež jsou zdrojem iniciativ a výměn, umožňují strukturalizaci sítí vzájemných pojišťoven, které přinášejí změnu ve společnosti.
Lastly, it must support international solidarity programmes to develop initiatives and exchanges which will allow the creation of mutual networks that can bring about social transformation.
Evropa prosazuje přístup spočívající v tom, že zdraví nelze považovat za zboží, což by se mělo stát pravidlem i v Africe.
Europe demands that health care should not be commoditized and that must be the rule for Africa too.
o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
Zpravodajka: Kathleen Van Brempt
Rapporteur: Kathleen Van Brempt
STANOVISKO Rozpočtového výboru .......................................................................19
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................18
(řádný legislativní postup: první čtení)
(Ordinary legislative procedure: first reading)
Stanovisko ze dne 15. září 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). ,
Opinion of 15 September 2010 (not yet published in OJ) ,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0246/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Budgets ( A7‑0246/2010 ),
Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky.
Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
Stanovisko ze dne 15. září 2010 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku). ,
Opinion of 15 September 2010 (not yet published in the Official Journal). ,
Postoj Evropského parlamentu ze dne .... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne ..... ,
Position of the European Parliament of ... (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of... . ,
(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009
(1) Regulation (EC) No 663/2009 of the European Parliament and the Council
L 200, 31.7.2009, s. 31. zavedlo Evropský energetický program pro hospodářské oživení (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na rok 2009 a 2010.
31. established the European Energy Programme for Recovery (EEPR) to aid economic recovery by granting a financial envelope of EUR 3.98 billion for 2009 and 2010.
(2) Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co možná největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009.
(2) This Regulation should be without prejudice to the aim of granting as much of the financial envelope of EUR 3.98 billion as possible by the end of 2010 to the sub-programmes referred to in Chapter II of Regulation (EC) No 663/2009.
Bylo nicméně stanoveno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen .
However, it has been established that part of that amount will not be committed under those sub- programmes.▌
(3) V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a potlačení změn klimatu.
(3) In the spirit of the Europe 2020 strategy for sustainable growth and jobs, and in line with the EU climate and energy package and the 2006 Action Plan for Energy Efficiency, the development of further renewable energy sources and the promotion of energy efficiency would contribute to green growth, building a competitive and sustainable economy, and tackling climate change.
Podporou těchto politik vytvoří Evropa nová pracovní místa a příležitosti na zeleném trhu, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství.
By supporting those policies, Europe will create new jobs and green market opportunities, thereby fostering the development of a competitive, secure and sustainable economy.
V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení („víceúrovňová správa věcí veřejných“).
Cooperation among the various tiers of government ("multi-level governance") is essential in this context.
(4) Poskytnutí vyšší finanční pobídky je klíčovým prvkem při odstraňování překážek, které představují vysoké počáteční náklady, a při stimulaci zlepšení v oblasti udržitelné energetiky.
(4) Providing increased financial incentive is a key element in lowering the barriers that high up-front costs represent and in stimulating sustainable energy improvements.