natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za prvé, starší ženy jsou více ohroženy životem v chudobě.
Firstly, elderly women face a greater risk of ending up living in poverty.
Vzhledem k tomu, že je tento rok vyhlášen Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, otázce starších žen žijících v chudobě by měla být věnována značná pozornost.
This year being officially launched as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the situation of aged women in poverty should be given serious attention.
Existuje několik důvodů, proč jsou starší ženy chudé, například ten, že akumulace důchodových práv je nižší u žen než u mužů.
There are several reasons for older women’s poverty, such as accumulation of pensions being lower for women than men.
Rozdíly v systémech důchodového zabezpečení v členských státech vedou k tomu, že starší ženy jsou v některých státech zvláště zranitelné.
The differences between pension schemes in member states lead to a situation where older women in certain member states are in an especially vulnerable situation.
Z toho důvodu by měli všichni evropští občané požívat práva na základní příjem, který by se odvíjel od životní úrovně v příslušném členském státě.
Thus, all European citizens should be granted the right to a basic income linked to the standard of living in each member state.
Nižší úroveň výše důchodů je obvykle přímým následkem obecně nižší úrovně mezd žen a rovněž nižší úrovně mezd v odvětvích, v nichž jsou zaměstnávány převážně ženy.
The lower level of pensions is usually a direct consequence of the lower wage levels of women in general and also of the sectors employing mostly women.
Navíc jsou ženy spíše dotčeny dočasnými výkyvy výše svého příjmu v důsledku péče o rodinného příslušníka (mateřská dovolená, péče o dítě, péče o stárnoucí rodiče).
In addition to this, women are more likely to have temporary reductions of their income levels due to caring duties (maternity leave, child care, caring for ageing parents).
Chudoba starších žen taktéž pramení z péče o rodinné příslušníky.
Poverty among older women also derives from caring duties.
Generace žen starší 50 let je nazývána „generací mezi dvěma mlýnskými kameny“ nebo „pracujícími dcerami a matkami“, jelikož se často starají o své rodiče i své vnuky.
The generation of women +50 is described as a “sandwich generation” or as “working daughters and working mothers” as they often take care of their parents and their grand children.
Neformální, neplacená péče o rodinné příslušníky ztěžuje možnost pracovat mimo domov.
Informal and unpaid caring duties complicate working outside home.
Utvořit více pracovních příležitostí na částečný úvazek by tudíž pomohlo zvýšit příjem starších žen.
Thus, increasing possibilities to work part-time would help to increase older women’s income.
Příjem z práce na částečný úvazek po odchodu do důchodu by neměl mít negativní vliv na důchod.
Income attained from part-time work after retiring should not affect the pension level in a negative way.
Za druhé starší ženy jsou obzvláště závislé jak na veřejných a soukromých službách, tak na veřejném zdravotním systému, což znamená, že se nedostatek těchto služeb nebo jejich nedostatečná kvalita dotýká právě jich.
Secondly, ageing women are particularly dependant on public and private services as well as on public health care – this meaning also that ageing women are especially affected in case of their lack or bad quality.
Rozvoj služeb usnadňujících dlouhodobou péči v domácím prostředí by měl dopad na ženy v pozici pečovatelek stejně jako ošetřovaných.
Developing the services facilitating long-term care at home would affect women as carers as well as the ones being cared for.
Kvalita péče může být zajištěna pomocí odpovídajících prostředků a vzdělávání ve veřejném zdravotnictví.
The quality of care can be insured through adequate resources and education in the health care sector.
Mimo to se dotýká starších žen problematika přístupu k veřejným a soukromým službám.
In addition, access to public and private services affects older women.
Mnoho základních služeb, například bankovních služeb, je snadněji a levněji dostupných na internetu, k němuž mají starší osoby často omezený přístup, ať už z důvodu nedostatečného vybavení nebo nedostatečných znalostí.
Many basic services, such as bank services, are more easily and cheaply available on the Internet, to which older people often have restricted access – either due lacking facilities or lack of skills.
To lze považovat za diskriminační prvek ve společnosti.
This can be seen as a discriminatory element in societies.
Starší osoby jsou přitom ve skutečnosti významnou skupinou spotřebitelů a je zde ohromný nárůst poptávky po službách zaměřených na tuto věkovou skupinu.
Older people are in fact a remarkable group of consumers and there is an immense growth in demand for services for the elderly.
Za třetí, starší ženy trpí poměrně často nemocemi souvisejícími s věkem, jako jsou nemoci postihující paměť a rakovina.
Thirdly, ageing women suffer relatively often from age-related diseases, such as memory diseases and cancers.
Výskyt demence a Alzheimerovy choroby je vyšší u starších žen než u starších mužů.
The prevalence of dementia and Alzheimer disease is higher among elderly women than among elderly men.
Pokud jde o různé druhy rakoviny, ženy trpí nejčastěji rakovinou prsu, jež je nejčastějším druhem rakoviny způsobujícím ženská úmrtí v Evropě, a dále rakovinou tlustého střeva.
Of different cancer types, women suffer particularly from breast cancer – which is the most common cancer that causes women’s deaths in Europe – as well as of colorectal cancer.
Jednou z nejčastějších příčin úmrtí u žen jsou nemoci kardiovaskulárního systému a infarkty myokardu, které jsou často nediagnostikované vzhledem k tomu, že příznaky se často liší od příznaků u mužů.
One of the main causes of mortality among women is cardiovascular diseases and heart attacks, which often remain undiagnosed as the symptoms are often different than those of men.
Přitom by se nemělo zapomínat, že, ačkoli se ženy dožívají vyššího věku, rozdíl ve střední délce zdravého života u žen a mužů je menší než rozdíl celkové střední délky života.
This been said, although women live longer, the gap between healthy life expectancies of women and men is smaller than that of total life expectancy.
Zatímco v roce 2007 byla očekávaná délka dožití u žen o šest let delší než u mužů, rozdíl v délce zdravého života u žen a mužů byl menší než jeden rok.
Whereas women were expected to live six years longer than men in 2007, the difference between healthy life years of women and men was less than one year.
Základ pro zdravější život spočívá mimo náležitého lékařského léčení rovněž ve správné životosprávě.
In addition to proper medical treatment, some keys for healthier life also lie in proper nutrition.
Obecná nutriční doporučení zvláštním požadavkům starších osob nevyhovují.
General nutrition recommendations don’t meet the specific requirements of elderly people.
Regina Bastos, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Marije Cornelissen, Silvia Costa, Tadeusz Cymański, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Iratxe García Pérez, Zita Gurmai, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Nicole Kiil-Nielsen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Antonyia Parvanova, Nicole Sinclaire, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Eva-Britt Svensson, Marc Tarabella, Britta Thomsen, Anna Záborská
Regina Bastos, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Marije Cornelissen, Silvia Costa, Tadeusz Cymański, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Iratxe García Pérez, Zita Gurmai, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Nicole Kiil-Nielsen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Antonyia Parvanova, Nicole Sinclaire, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Eva-Britt Svensson, Marc Tarabella, Britta Thomsen, Anna Záborská
Christa Klaß, Mariya Nedelcheva, Chrysoula Paliadeli, Sirpa Pietikäinen, Zuzana Roithová
Christa Klaß, Mariya Nedelcheva, Chrysoula Paliadeli, Sirpa Pietikäinen, Zuzana Roithová
o obchodních a hospodářských vztazích s Tureckem
on trade and economic relations with Turkey
PE 441.306v04-00
PE 441.306v04-00
– s ohledem na zprávu Komise o pokroku Turecka za rok 2009 ( SEK(2009)1334 ),
– having regard to the Commission’s Turkey 2009 Progress Report ( SEC(2009)1334 ),
– s ohledem na Dohodu ze dne 12. září 1963 zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem,
– having regard to the Agreement of 12 September 1963 establishing an Association between the European Economic Community and Turkey,
– s ohledem na rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/80 ze dne 19. září 1980,
– having regard to Decision No 1/80 of the EC-Turkey Association Council of 19 September 1980,
– s ohledem na rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provádění závěrečné etapy celní unie (96/142/ES),
– having regard to Decision No 1/95 of the EC-Turkey Association Council of 22 December 1995 on implementing the final phase of the Customs Union (96/142/EC),
– s ohledem na rozhodnutí Evropského soudního dvora týkající se čtyř základních svobod pohybu, zejména v případech Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal,
– having regard to the rulings of the European Court of Justice concerning the four fundamental movements, in particular in the Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal cases,
– s ohledem na poslední obchodní hodnocení Turecka Světovou obchodní organizací, které bylo uveřejněno v roce 2007,
– having regard to the latest WTO Trade Review on Turkey, published in 2007,
– s ohledem na svá předcházející usnesení o Turecku,
– having regard to its previous resolutions on Turkey,
– s ohledem na analýzu ročního programu pro Turecko za rok 2009 provedenou tematickou sekcí v rámci nástroje předvstupní pomoci v souvislosti s balíčkem předpisů z roku 2009 týkajících se rozšíření,
– having regard to the Policy Department’s analysis of the 2009 annual programme for Turkey under the Pre-accession Instrument (IPA) in the context of the 2009 enlargement package,
– s ohledem na závěry Rady ze dne 11. prosince 2006,
– having regard to the Council Conclusions of 11 December 2006,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod ( A7-0238/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0238/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že celní unie s Tureckem i nadále představuje jeden z nejrozvinutějších a nejužších obchodních vztahů, které kdy EU navázala se třetími zeměmi,
A. whereas the Customs Union with Turkey remains one of the most advanced and close commercial relationships that the EU has with any third country,
B. vzhledem k tomu, že Turecko je podle statistik Světové banky zemí se sedmnáctou největší ekonomikou na světě a šestou největší ekonomikou v Evropě, přičemž více než 90 % jeho vývozu tvoří průmyslové výrobky; vzhledem k tomu, že se Turecko v roce 2008 řadí na dvacátou příčku příjemců toků přímých zahraničních investic (PZI), které čítaly18 miliard.
B. whereas Turkey is the seventeenth largest economy in the world, according to World Bank statistics, and the sixth largest economy in Europe, with industrial goods amounting to over 90% of its exports; whereas in 2008 Turkey ranked as the world’s twentieth largest receiver of FDI and its FDI inflow amounted to 18 billion,
C. vzhledem k tomu, že se Turecko stalo sedmým největším obchodním partnerem EU, přičemž EU je největším obchodním partnerem Turecka,
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
D. vzhledem k tomu, že Turecko v roce 2009 vyvezlo do EU výrobky v hodnotě 33,6 miliard EUR a že jeho dovoz z EU dosáhl 40,4 miliard EUR,
D. whereas in 2009 Turkey exported EUR 33.6 billion’s worth of products to the EU and imported EUR 40.4 billion’s worth of products from the EU,
1. vítá skutečnost, že obchodní vztahy EU a Turecka jsou na vysoké úrovni; vyzývá Turecko, aby zjednodušilo postupy, snížilo administrativní zátěž a odstranilo přetrvávající celní i necelní překážky; zdůrazňuje důležitost konstruktivního dialogu na obou stranách s cílem tyto vztahy dále zlepšovat;
Welcomes the fact that the EU’s trade relations with Turkey are at an advanced level; calls on Turkey to simplify procedures and bureaucracy and remove remaining tariff and non-tariff barriers; stresses the importance of constructive dialogue between the two parties in order to further improve these relations;
7. vítá vytvoření celní unie (CU) v roce 1996, které zlepšilo přístup na trh a přispělo k tomu, že objem obchodních transakcí mezi EU a Tureckem dosáhl v roce 2008 maxima 100 miliard EUR ročně;
Welcomes the establishment of the Customs Union (CU) in 1996, which has provided increased market access and allowed trade volumes between the EU and Turkey to reach EUR 100 billion per annum at their peak in 2008;
10. vítá sbližování tureckého celního kodexu s celním kodexem EU, a zejména přijetí systému všeobecných celních preferencí (GSP); vyzývá k většímu sblížení tureckých právních předpisů s acquis Společenství, co se týče volného obchodu, boje proti padělkům, kontrol po propuštění zboží a schvalování bezcelních prodejen;
Welcomes the alignment of the Turkish Customs Code with that of the EU and, in particular, the adoption of the Generalised System of Preferences (GSP); calls for greater alignment of Turkish legislation with the Community acquis as regards free trade, combating counterfeiting, and post-clearance checks and authorisations for duty-free shops;
12. opakuje, že je nezbytné, aby aktivity Turecka byly plně v souladu s jeho závazky v rámci celní unie; domnívá se také, že v jistých oblastech, jako jsou zóny volného obchodu a osvobození zboží od cla, je potřeba další harmonizace s acquis Společenství;
Reiterates that Turkey’s full compliance with its undertakings under the customs union is essential; considers also that there is a need for further harmonisation with the Community acquis in certain sectors such as free trade zones and customs duty relief;
14. vyzývá k odstranění všech zbytečných překážek pro obchod mezi EU a Tureckem, včetně překážek technických, jako je neuznávání certifikace, zdvojené provádění testů, mnohonásobné inspekce a povinné technické předpisy a normy, a to v plném souladu s normami WTO; vyzývá také Komisi, aby v této oblasti šířila osvědčené postupy;
Calls for the removal of all unnecessary barriers to trade between the EU and Turkey, including technical ones such as non-recognition of certification, duplicative testing, duplicative inspections, mandatory technical regulations and standards, in compliance with the WTO; also calls on the Commission to share good practice in this area;
16. vyzývá Turecko, aby zrušilo zbývající licence na dovoz zboží, které jsou v rozporu se závazky vyplývajícími z celní unie, a aby souhlasilo s aktualizací rozhodnutí 2/97 Rady přidružení ES-Turecko o odstranění technických překážek obchodu;
Calls on Turkey to remove the remaining import licences for goods which are in breach of the commitments under the Customs Union and to agree to update Decision 2/97 of the EC-Turkey Association Council on the removal of technical barriers to trade;
20. vyzývá Turecko, aby pozastavilo platnost nových požadavků na správnou výrobní praxi, neboť de facto zakazují dovoz některých farmaceutických výrobků, a aby se podílelo na mezinárodních iniciativách pro harmonizaci postupů a norem pro správnou výrobní praxi, jako jsou iniciativy WHO a EU, a přistoupilo k nim;
Calls on Turkey to suspend the new requirements on Good Manufacturing Practices as they de facto ban imports of certain pharmaceutical products, as well as to participate in, and adhere to, international initiatives for harmonising Good Manufacturing Practices procedures and standards such as those of the WHO and the EU;
25. konstatuje, že zatímco EU zůstává největším obchodním partnerem Turecka, v roce 2009 patřily k jeho dalším obchodním partnerům Rusko, Čína, Spojené státy a Írán; zdůrazňuje, že objem obchodu mezi Tureckem a EU se v roce 2009 snížil, zatímco v prvních dvou čtvrtletích roku 2010 byl zaznamenán rostoucí trend; poznamenává také, že Turecko diverzifikuje své obchodní partnery; žádá Komisi, aby vypracovala studii o příčinách, která bude zahrnovat hospodářskou krizi, a o hospodářském dopadu snížení podílu EU v objemu zahraničního obchodu Turecka;
Notes that while the EU remains Turkey’s largest trade partner, Russia, China, the United States and Iran were amongst Turkey’s main trade partners as of 2009; underlines that the trade volume between Turkey and the EU decreased during 2009, while an increasing trend has been noted in the first two quarters of 2010; notes also that Turkey is diversifying its trade partners; asks the Commission to conduct a study on the causes, which may involve the financial crisis, and economic impact of the relative decline of EU’s share in Turkey’s foreign trade volume;
28. lituje skutečnosti, že dosud nebyly přijaty komplexní právní předpisy zaručující plné uznávání práv odborových organizací v souladu se standardy EU a příslušnými úmluvami Mezinárodní organizace práce, zejména pokud jde o právo organizovat se v odborech, kolektivní vyjednávání a právo na stávku;
Finds it regrettable that the legislation ensuring full respect for trade union rights in line with EU standards and the relevant International Labour Organisation conventions has not yet been completed, particularly with regard to the rights of trade union organisation and collective bargaining and the right to strike;
Role Turecka jako světového obchodního hráče se v posledních letech zvýšila, a to zejména proto, že země více využívá svého jedinečného geopolitického postavení.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Vystupuje jako spojující článek mezi oblastmi Středomoří, Blízkého východu, Asie, Černého moře a Kavkazu.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Nicméně nejdůležitější obchodní vztah, který podpořil růst Turecka na světové obchodní scéně, byl jeho výsadní vztah s Evropskou unií (EU).
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Celní unie (CU)
The Customs Union (CU)
Kořeny celní unie sahají až do roku 1963, kdy Turecko a Evropské hospodářské společenství uzavřely dohodu o přidružení, která přispěla k vytvoření celní unie do roku 1996.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Tato dohoda přispěla k prohloubení hospodářských vztahů se vznikem celní unie – jedné ze tří, do kterých EU vstoupila, a jediné, kterou uzavřela s kandidátskou zemí.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Od této doby bylo dosaženo poměrně vysokého stupně integrace trhu, zejména co se týče volného pohybu zboží.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
Nedávným pozoruhodným úspěchem při dosahování integrace bylo přijetí nového tureckého celního kodexu a zavedení systému všeobecných preferencí.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
Pravidla celní unie se vztahují na všechny průmyslové produkty a zpracované zemědělské produkty.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
Turecko se svými dvěma třetinami celkových přímých zahraničních investic pocházejících z EU stalo investiční základnou pro evropský obchod, přičemž jeho integrace do dodavatelského a výrobního řetězce EU posílila, a to často v souvislosti se sektory s vysokou přidanou hodnotou.
With two-thirds of overall FDI coming from the EU, Turkey has become an investment base for European business with increasing integration into the EU’s supply and production chain, often in high value added segments.
V roce 2009 Turecko vyvezlo do EU zboží v hodnotě 33,6 miliard EUR a dovezlo z ní zboží v hodnotě 40,4 miliard EUR.
In 2009 Turkey exported € 33, 6 billion worth of products to the EU and imported € 40,4 billion worth of products from the Union.
Turecko se zároveň stalo 15. největší ekonomikou na světě.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Přestože byla celní unie založena v roce 1996, doposud nebyla dokončena.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
S ohledem na přístupová jednání by se celní unie mohla rozšířit o zemědělské produkty a oblasti, jako jsou služby a veřejné zakázky, a mohla by být přetvořena tak, aby odstranila současné nedostatky.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
Celní unie je zjevným přínosem pro úspěšnost hospodářské a obchodní integrace mezi EU a Tureckem.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Celní unie přispěla k posílení tohoto růstu začleněním Turecka do evropského trhu a výrobního systému.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Na úspěchu hospodářské integrace a posílení obchodu a investic má značný podíl celní unie a zahájení přístupových jednání v roce 2005.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Celní unie přesto čelí opakujícím se problémům týkajícím se přetrvávajících technických překážek obchodu a nadměrného využívání ochranných opatření.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
Postupy posuzování shody a používání technických předpisů a norem jako prostředků na ochranu domácích trhu se i nadále používají..
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Problémy týkající se víz pro turecké obchodníky vstupující na území EU, jimiž se zabývá několik rozsudků Evropského soudního dvora, nedostatek souběžnosti ve vyjednávání a uzavírání dohod o volném obchodu se třetími zeměmi a nedostatečné uplatňování práv duševního vlastnictví představují další problémy, které se vyskytly v rámci celní unie mezi EU a Tureckem.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Vzhledem k přístupovým jednáním by prohloubení obchodních vztahů a integrace trhu určitě mohly být způsobem, jak rozšířit a posílit celní unii.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
Pro celní unii by mohl být velmi přínosný účinný mechanismus urovnávání sporů.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Přesto by bylo obtížné zavést jakoukoli zásadní reformu celní unie, neboť tomu brání kandidatura Turecka na přistoupení do EU.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Turecko a mezinárodní obchod
Turkey and International Trade
Turecko je od roku 1995 členem Světové obchodní organizace, přestože není stranou Dohody o vládních zakázkách.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.