natgillin/translations-raw huggingface dataset:
RP i celková orientace výzkumu by měly být v co největší míře sladěny s celkovými politickými cíli stanovenými ve strategii Evropa 2020; domnívá se, že aby bylo dosaženo pokroku v oblasti důležitých výzkumných úkolů, je nutné zajistit střednědobé až dlouhodobé finanční nástroje, které by podporovaly jak základní výzkum, tak i spolupráci s průmyslovými podniky a dalšími externími partnery;
Believes that FP7 spending, as well as the overall research orientation, should be aligned as far as possible with the overarching policy objectives set out in the Europe 2020 strategy; believes that scientific progress on grand challenges requires medium to long-term commitment of funding instruments that support both fundamental research and collaboration with industry and other external partners;
41. vyzývá členské státy a EU, aby splnily své finanční závazky, včetně závazků týkajících se akcí na základě článků 185 a 187, vyplývající z mezinárodních dohod v oblasti výzkumu;
Calls on the Member States and the EU to meet their financial commitments, including commitments for actions on the basis of Articles 185 and 187, under international research agreements;
Úloha inovací
Role of innovation
RP strukturován tak, že bude rozlišovat mezi vědou pro vědecké účely, vědou pro konkurenceschopnost a vědou pro společnost, hrozí, že zůstane nezohledněný postupný přechod od základního k aplikovanému výzkumu a inovacím; upozorňuje na potřebu zabránit tomu, aby bylo úspěšné provádění integrovaných projektů brzděno rigiditou struktur;
Notes that if FP7 is structured in such a way as to distinguish between science for science’s sake, science for competition, and science for society, there is a risk that the gradual transition from basic research to applied research and innovation will be left out of consideration; points to the need to prevent the successful implementation of integrated projects being hampered by structural rigidity;
RP je přednostně zaměřen na výzkum a technický rozvoj, zdůrazňuje důležitost plánování politik EU a programů takovým způsobem, aby byly co nejlépe využity synergie mezi celým hodnotovým řetězcem výzkumu a vývoje (od výzkumu a vzdělávání, přes inovace až k tvorbě pracovních příležitostí; domnívá se, že to je jediný způsob, jak dosáhnout cílů stanovených v „inovační unii“ a k urychlení přeměny Evropy ve společnost založenou na znalostech; v tomto ohledu, i když vítá současný rozvoj inovativního hodnocení, vyzývá k širší definici inovace (včetně inovací netechnického charakter a inovací přinášejících pracovní příležitosti) a k vývoji účinnějších modelů, metodik a nástrojů k měření a podpoře inovací, včetně prostřednictvím veřejných zakázek, stanovení norem a finančního inženýrství;
While recognising that FP7 is primarily aimed towards research and technological development, stresses the importance of devising EU policies and programmes in such a way that synergies within the entire R&D value chain (from research and education, through innovation, to job creation) are exploited to the fullest; believes that this is the only way to attain the goals set out in the ‘Innovation Union’ and to accelerate Europe’s transformation into a knowledge-based society; in this regard, while welcoming the current development of an innovation scoreboard, calls for a broad definition of innovation (including non-technological and employee driven innovation) and for the development of more effective models, methodologies and tools to measure and boost innovation, including through public procurement, standards setting and financial engineering;
Sledování opatření ke zjednodušení
Follow-up to simplification measures
51. vítá doporučení zkrátit čas přidělování a žádá, aby před vytvořením jakýchkoli nových nástrojů v 7. rámcovém programu bylo provedeno důkladnější zhodnocení již existujících nástrojů;
Warmly welcomes the recommendations to shorten the timeframe for adjudication and calls for an evaluation of existing instruments before the creation of any new instruments within the framework of FP7;
Finanční nástroj pro sdílení rizik (MFPR)
Risk-Sharing Finance Facility (RSFF)
54. projevuje nicméně své znepokojení nad směšnou částkou přidělenou na výzkumné infrastruktury, univerzity a výzkumné organizace a malé a střední podniky, zejména inovativní MSP, a nad existencí notoricky známých zeměpisných a odvětvových rozdílů v poskytování půjček; podporuje doporučení expertní skupiny pro zlepšení účasti některých nedostatečně zastoupených cílových skupin a souhlasí se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011, zejména s její výzvou, aby byly přezkoumány všechny možnosti s cílem zhodnotit práva duševního vlastnictví na evropské úrovni, a zejména s cílem usnadnit přístup MSP na trh znalostí;
Expresses concern, however, in the light of the derisory sums allocated to research infrastructures, universities and research bodies and SMEs, in particular innovative SMEs, and also given the acknowledged geographical and sectoral imbalance in loans allocated; supports, therefore, the specific recommendations made by the expert group aimed at improving participation of certain under-represented target groups, and endorses the European Council’s conclusions of 4 February 2011, especially its call for all possible options to be explored with a view to the valorisation of intellectual property rights at the European level, in particular to ease SMEs’ access to the knowledge market;
Celkové závěry a budoucí zaměření
Overall conclusion and future orientations
59. domnívá se, že zbývající částky by neměly být oblasti výzkumu odebrány a neměly by být použity na jiné programy nebo nástroje, které nepatří do oblasti výzkumu a inovací nebo cílů a působnosti 7.
Believes that the remaining sums should not be diverted from research and used for other programmes or instruments that do not come within the research and innovation sector or the objectives and scope of FP7;
61. zdůrazňuje, že je důležité zvážit zhodnocení výsledků dosažených ve všech oblastech, které byly vymezeny jako politické priority financování, a jejich účinnost s cílem zlepšit hodnocení budoucích programů;
Stresses that it is important to consider the assessment of the results obtained in each of the areas defined as political priorities for funding, and how effective they were, in order to improve the evaluation of future programmes;
Smířit vědu s občanem
Reconciling science and the citizen
„ Toto XXI. století nám nabízí zvláštní paradox: zatímco klade důležité vědecké výzvy a vědeckotechnické dopady jsou v našem každodenním životě všudypřítomné, nikdy se vědy nezdály tak vzdálené, nepřístupné a znepokojující “ – Claudie Haigneré, předsedkyně UNIVERSCIENCE, bývalá ministryně pro výzkum (2002–2004) a bývalá ministryně pro evropské záležitosti (2004–2005) Francouzské republiky, lékařka a kosmonautka.
‘ This 21st Century offers us a curious paradox: it poses major scientific challenges and the impact of science and technology is felt throughout our daily lives, and yet the sciences have never seemed so distant, inaccessible and troubling ’ - Claudie Haigneré, President of universcience, former Minister for Research (2002-2004) and former Minister for European Affairs (2004-2005) of the French Republic, doctor and astronaut.
Na zasedání Evropské rady ve dnech 23. a 24. března 2000 v Lisabonu byl pro Evropskou unii (EU) stanoven ambiciózní strategický cíl: stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě.
On 23 and 24 March 2000, the European Council, meeting in Lisbon, set the European Union (EU) an ambitious strategic objective: to become, by 2010, the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
V této strategii byla přiznána ústřední úloha výzkumu.
The central role played by research in this strategy has been acknowledged.
Tento cíl se zdál na dosah 15 států, které tvoří Unii, z nichž některé, v nostalgii nad zánikem jejich impéria, vidí v EU naději na novou společnost.
Such an objective seemed within the reach of the 15 States that made up the Union, some of which, nostalgic for their vanished empire, saw in the EU hope for a new society.
Tato tzv. Lisabonská strategie skončila neúspěchem, aniž by Unie skutečně analyzovala jeho příčiny.
This strategy, termed the ‘Lisbon Strategy’, has been a failure without the Union having really analysed the reasons why.
Je to chybou států, které neplní evropské závazky, k nimž se zavázaly?
Was it the fault of the States, which failed to meet the European commitments they had signed up to?
Je to chybou lidí, kteří se cítí nedostatečně zapojeni a draze to elitám spočítají?
Was it the fault of the peoples, who did not feel sufficiently involved and would make the elites pay dearly for that?
Je to vinou elit, které nepochopily touhu národů porozumět smyslu toho, co se jim navrhuje?
Was it the fault of the elites, who had not understood people’s hunger to understand the meaning of what they were being offered?
Je to vinou nepříznivých politických událostí, které byly silnější než Unie a její členové?
Was it the force of contrary political events, which outweighed that of the Union and its members?
Historici budou muset rozluštit, k čemu došlo v tak těžkém desetiletí 2000–2010, které se pravděpodobně nachází na konci cyklu míru, prosperity a bratrství mezi národy Evropy, který začal po druhé světové válce a skončil pádem Berlínské zdi a jeho důsledky.
Historians will have to make sense of what happened in the challenging decade 2000 – 2010, which probably saw the end of a cycle of peace, prosperity and fraternity among the peoples of Europe that began after the Second World War and ended with the fall of the Berlin Wall and its consequences.
Toto desetiletí se započíná zavedením eura jako velké naděje pro měnovou stabilitu, které se ale změnilo v obrovské rozpočtové fiasko, neboť se zapomnělo, že není možné mít měnovou unii bez unie hospodářské a členské státy nedodržují Pakt stability, který podepsaly.
The decade opened with the introduction of the euro, the great hope for monetary stability that turned into an enormous budget fiasco, since it had been forgotten that there can be no monetary union without economic union and the States did not abide by the stability pact they had signed.
Pokračuje Smlouvou z Nice, která vstoupila v platnost dne 1. února 2003 a byla tak katastrofální a složitá, že se její signatáři rozhodli zapojit bez prodlení do „rozpravy o budoucnosti Evropské unie“, jež měla vést k novému textu.
It continued via the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and was so disastrous and complex that the signatories immediately launched a ‘debate on the future of the Union’, which would supposedly lead to a new text.
Unie zakusila nesmírnou radost, když došlo konečně ke sjednocení kontinentu v letech 2004 a 2007 přistoupením 12 členských států, z toho deseti státy postkomunistickými, ale nástup krize vedl ke vzestupu národního egoismu, který ovlivnil veřejné mínění v některých zemích.
It experienced immense joy when the continent was finally reunified in 2004 and 2007 with the accession of 12 States, 10 of which were post-communist, but the onset of the crisis inflamed national self-interest, which had an impact on public opinion in some quarters.
Byla svědkem zmatku lidí, kteří v roce 2005 s Francií a Nizozemskem vyjádřili své přání porozumět a nebýt zapomenuti při budování Evropy, jemuž již nerozuměli.
It witnessed the disarray of peoples who, starting in 2005 with France and the Netherlands, expressed their hunger to understand and not be forgotten by a European project that they no longer understood.
Ať se Francie a Nizozemsko neobviňují: kdyby se v roce 2005 konalo 25 referend, hlasovaly by proti více než 2 státy.
France and the Netherlands should not be made to feel guilty: had there been 25 referendums in 2005, more than two States would have voted NO.
Desetiletí skončilo finanční a hospodářskou krizí, která začala v roce 2008.
The decade drew to a close with the financial and economic crisis from 2008 onwards.
Končí v roce 2009 novými institucemi, novou Evropskou komisí (EK) a novým Evropským parlamentem (EP).
It ended in 2009 with new institutions, a new European Commission and a new European Parliament.
Mezitím se Unie zapojila do dvou důležitých projektů: GALILEO a ITER, pro jejichž úspěch jsou věda a výzkum stěžejní a jejichž obtíže ilustrují tvrdou evropskou realitu.
In the meantime, the Union had committed itself to two major projects: Galileo and ITER, for the success of which science and research are crucial and the difficulties of which illustrate the harsh European reality.
Jak by bylo možné si za těchto politických událostí představit, že můžeme doufat, že se staneme první a nejkonkurenceschopnější znalostní ekonomikou na světě?
How, in the light of such political events, can we have imagined that we might hope to become the leading knowledge-based economy, the most competitive in the world?
V tomto uplynulém desetiletí musely EU a členské státy čelit obrovské výzvě: zajistit svým národům prosperitu a sociální pokrok na planetě, na níž probíhá rychlý a čím dál složitější vývoj.
In the past decade the EU and the Member States have faced an enormous challenge: to give their peoples prosperity and social progress in a fast-moving and increasingly complex world.
Státům trvalo nějakou dobu, než pochopily (poté, co je přešla nostalgie po bývalých říších), že se staly příliš malými a že se musí sjednotit.
States have taken time to realise, once the nostalgia for empire passed, that they were becoming too small and needed to unite.
Evropě bude trvat určitou dobu, než pochopí, že již není velkým kontinentem.
Europe will take time to understand that it is no longer a great continent.
Evropa musí pochopit, že jejími konkurenty jsou rovněž státy velikosti kontinentů: Čína, Rusko, Indie, Brazílie, aniž bychom zapomínali na Spojené státy a Austrálii.
Europe must understand that its competitors are, in themselves, ‘Continent States’: China, Russia, India, Brazil, not to mention the United States and Australia.
Ale my nejsme jedním národem, nýbrž tvoříme unii států.
But we are not a Nation: we are a Union of States.
Musíme se sjednotit, abychom stanovili naše priority.
We must unite to set our priorities.
V tomto kontextu je věda pravděpodobně sjednocujícím prvkem, pokud se provádí svědomitě a přirozeně nezávisle na zájmech, jež jsou Unii cizí.
In this context science is probably about coming together, as long as it is done with conscience and, of course, independently of interests outside the Union.
· po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost po 1. prosinci 2009 máme nové orgány,
· under the Treaty of Lisbon, in force since 1 December 2009, we have new institutions;
· máme novou EK a nový EP,
· we have a new Commission and a new Parliament;
· máme nový program Evropa 2020,
· we have a new EU 2020 roadmap;
Sedmý rámcový program je pro EU příležitostí, jak sladit svoji výzkumnou politiku se svými hospodářskými a sociálními ambicemi, a zejména upevnit Evropský výzkumný prostor (EVP).
FP7 is a chance for the EU to make its research policy match its economic and social ambitions, in particular by consolidating the European Research Area (ERA).
Byly stanoveny čtyři hlavní cíle odpovídající čtyřem konkrétním programům, které musí strukturovat cíle evropského výzkumu: program Spolupráce, program Myšlenky, program Lidé a program Kapacity.
Four main objectives have been identified and correspond to four specific programmes that must structure the European research effort: the Cooperation programme, the Ideas programme, the People programme and the Capacity programme.
RP a mechanismu financování se sdílením rizik, přes velmi široký mandát, který by si zasluhoval mnohem techničtější přístup, a doufá tedy, že bude tento přístup použit u příštích rámcových programů.
The rapporteur welcomes the good work carried out by the expert groups on the interim evaluation of FP7 and the Risk-Sharing Finance Facility, despite a very broad remit that would have merited a much more technical approach, and therefore hopes that such will be the case for future framework programmes.
Zpravodaj však lituje zpoždění se zveřejněním sdělení EK na toto téma, sdělení se totiž očekávalo již koncem roku 2010, avšak nakonec bylo vypracováno až v únoru 2011.
However, the rapporteur regrets the delay in publication of the Commission communication on this subject; the communication was expected by the end of 2010 but did not, in fact, see the light of day until February 2011.
Zpravodaj zejména lituje, že toto hodnocení dostatečně nezohlednilo globální aspekty výzkumu mezi EU a členskými státy.
The rapporteur regrets, above all, that this evaluation did not take sufficient account of the global aspects of research between the EU and the Member States.
Na rok 2011 jde o více než 8,5 miliardy EUR, na rok 2012 o více než 9,5 miliardy EUR a na rok 2013 o více než 10,5 miliardy EUR, jež by měly být věnovány na výzkum.
For 2011 there are more than EUR 8.5 billion, for 2012 more than EUR 9.5 billion, and for 2013 more than EUR 10.5 billion to be devoted to research.
Tyto částky si zasluhují konkrétní analýzu, aby upřednostnily účast dotčených aktérů a abychom se vyhnuly rozplynutí finančních prostředků v programech, které nefungují nebo neodpovídají příslušným potřebám.
Such sums merit specific analysis in order to encourage participation of the actors concerned and avoid financing being dispersed among programmes that do not function properly or do not meet needs.
Zpravodaj EP se domnívá, že je nutné zdravé řízení veřejných prostředků, ať již v období krize či mimo ni, ale že jakákoli změna nebo přesměrování musí probíhat s přesměrováním stability celkové soudržnosti a právní jistoty založené na vzájemné důvěře zúčastněných stran.
The rapporteur considers that sound management of public money is necessary, whether in a crisis period or not, but that any modification or reorientation must respect stability, overall cohesion and legal certainty, which are the basis for mutual confidence between stakeholders.
Některé hlavní směry pro tento přezkum v polovině období:
A few broad guidelines for this mid-term review:
— zjednodušení: již uváděné v usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových výzkumných programů; je nezbytné se tedy k němu vrátit, aby byly uspokojeny žádosti EP.
- simplification: already dealt with in the resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes, this needs to be addressed again in order to follow up the requests made by Parliament.
Jednou ze zjištěných obtíží je totiž složitost a těžkopádnost administrativních postupů, jež mají za důsledek, že vědci se odvracejí od evropského financování a usilují o získání vnitrostátních finančních prostředků a že se Evropa v oblasti výzkumu stává nepopulární.
In fact, one of the difficulties noted is the complexity and burden of administrative procedures, as a result of which those seeking European financing are diverted towards national financing and Europe is made unpopular with regard to research.
Tento problém se zhoršil nedávnou politikou finančních auditů ze strany EK.
This problem has been made worse by recent Commission policy on financial audits.
— zapojení malých a středních podniků: je často považováno za jednu ze slabin rámcových programů, u nichž je ještě třeba vyvinout značné úsilí, ale již dochází ke zlepšení, například cíle 15% účasti MSP již bylo téměř dosaženo,
- SME participation: often seen as one of the weaknesses of the framework programmes, efforts are still needed but an improvement is noted – for example, the 15% target for SME participation in the ‘Cooperation’ programme has almost been achieved;
— inovace: v současnosti můžeme konstatovat posílení rozměru inovací, a je tedy důležité směřovat poslední roky k tomuto typu projektu.
- innovation: a strengthening of the ‘innovation’ dimension can currently be seen and it is therefore important to direct the final years towards this type of project.
Zpravodaj EP by nicméně rád zdůraznil to, že v Evropě narážíme na odmítání propojovat výzkum a inovace s uváděním na trh a že potenciál uvedení na trh je třeba vždy zohlednit,
The rapporteur is keen to stress, however, the refusal there is in Europe to link research/innovation and commercialisation, though potential for commercialisation should always be taken into account;
— zpravodaj navrhuje, aby politiky výzkumu a vývoje byly prováděny na územním základě, aby docházelo k harmonickému rozdělování výzkumu do všech vysokých škol.
- the rapporteur proposes that research and development policies be territorialised so that research is distributed harmoniously in relation to all universities.
Spojení se špičkovostí, jež často nacházíme v městském prostředí, by bylo možné posílit prostřednictvím nehmotných vazeb, např. trvalými videokonferencemi a inteligentním propojením výzkumných středisek a špičkových pracovišť,
The link with excellence often found in urban areas could be made by intensifying virtual links, for example through permanent videoconferencing and a smart connection between territorialised research centres and centres of excellence;
Tento plán by měl mít za cíl upevnit evropský obranný průmysl.
This plan should have the aim of consolidating the European defence industry.
Obecněji, a pokud jde o výzvy k předkládání projektů, které zbývá vyhlásit, navrhuje zpravodaj, aby byly vedeny snahou upevnit Evropský výzkumný prostor a prokázat, že je možné dosáhnout přidané hodnoty na evropské úrovni – to vše s cílem jednat s členskými státy o tom, jak dát v budoucím finančním výhledu od roku 2014 výzkumu evropštější rozměr.
More generally, and with regard to the project calls still to be launched, the rapporteur proposes that these be used to consolidate the ERA and prove that European added-value can exist; all this with a view to negotiating, with the Member States and for the future Financial Perspective from 2014, the Europeanisation of research.
Navrhovatel: Carl Haglund
Rapporteur: Carl Haglund
Rozpočtový výbor vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Industry, Research and Energy, to include the following in its motion for a resolution:
RP a finančním nástroji pro sdílení rizik byla přijata příliš pozdě a neponechala téměř žádný čas na změny;
Deplores the fact that the Commission Communications on FP7 and the Risk-Sharing Finance Facility were adopted too late, leaving hardly any time for adjustments;
RP a budoucích rámcových programů musí vycházet ze zásad jednoduchosti, stability, právní jistoty, důslednosti, špičkové kvality a důvěry;
Stresses that the design and implementation of the current FP7 and future Framework Programmes must be based on the principles of simplicity, stability, legal certainty, consistency, excellence and trust;
RP v polovině období by mělo být zjednodušení; zdůrazňuje, že je třeba zjednodušit administrativní postupy a podpořit účast a zvýšit množství přihlášek malých organizací a MSP.
Is convinced that simplification should be one of the highest priorities following the mid-term review of FP7; highlights the need to simplify administrative procedures to promote participation by and increase the number of applications from smaller organisations and SMEs;