natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neměla by však být idealizována, neboť v ní dochází k nekalým praktikám, zamoření veřejného (viz např. reklamní tabule) a soukromého (viz např. nevyžádaná elektronická pošta) prostoru, cílené zaměřování se na zranitelné osoby (např. děti, příliš zadlužené osoby), vytváření potenciálních překážek bránících přístupu na vnitřní trh (v případech, kdy jsou nezbytné náklady na reklamu příliš vysoké), narušování vnitřního trhu (nákup zboží a služeb, které by si spotřebitelé běžně nekoupili).
It must not be idealised, however: advertising can also involve unfair practices, intrude into public spaces (e.g. advertising billboards) and the private arena (e.g. unsolicited e-mails), target vulnerable groups of people (such as children and those in excessive debt), create potential entry barriers to the internal market (where the outlay required is too high) and distort the internal market (by causing consumers to buy goods or services they would not normally have purchased).
Revize existujících právních předpisů
Evaluation of existing legislation
Zpravodaj zdůrazňuje problémy spojené s uplatňováním směrnice o nekalých obchodních praktikách a žádá:
The rapporteur highlights problems in the implementation of the UCPD, and calls on:
– členské státy, aby vnitrostátním orgánům poskytly nezbytné lidské, finanční a technologické zdroje;
– the Member States to provide national authorities with the necessary human, financial and technological resources;
– Komisi, aby pravidelně aktualizovala své obecné pokyny pro uplatňování směrnice o nekalých obchodních praktikách.
– the Commission to update its guidelines on the implementation of the UCPD on a regular basis.
Je důležité posílit evropskou spolupráci v boji proti nekalým praktikám v oblasti internetové reklamy , jak ukazuje úspěch tzv. akcí „sweep“ (tj. systematických a simultánních kontrol internetových stránek provedených členskými státy), které byly doposud omezeny na tři oblasti (letenky, zvonění do mobilního telefonu a elektronika).
EU-wide cooperation in combating unfair online advertising practices should be stepped up in view of the success of ‘EU sweeps’ (systematic, simultaneous website checks by the Member States), which have so far been confined to three sectors (airline tickets, mobile phone ring tones and electronic devices).
Zpravodaj navrhuje rozšířit jejich oblast působnosti a pravidelně je opakovat.
The rapporteur suggests broadening the scope and increasing the frequency of such sweeps.
Zpravodaj také podporuje společnou regulaci , která do rozvoje legislativy zapojuje různé zúčastněné strany, a zlepšuje tak účinnost a použitelnost daných opatření v praxi.
The rapporteur also supports co-regulation , whereby the various stakeholders are involved in legislative developments, so that the resulting measures are more effective and easier to apply.
Pokud jde o audiovizuální oblast , zpravodaj zdůrazňuje, že k dnešnímu dni dosud neprovedlo směrnici o audiovizuálních mediálních službách 12 členských států.
In the audiovisual sector , the rapporteur points out that 12 Member States have yet to implement the AMSD.
Považuje za vhodné, aby nadcházející zpráva o uplatňování této směrnice zahrnovala také rozbor dopadu nových technologií (např. televizního vysílání prostřednictvím IP adresy).
In his view, the forthcoming report on the application of this directive should include an analysis of the impact of new technologies (such as IPTV).
Samoregulace je v odvětví reklamy velmi častá, ačkoli se její význam mění v závislosti na národních tradicích.
Self-regulation is very common in the advertising field, although its extent varies depending on national traditions.
Jedná se o dynamický a pružný přístup, který odpovídá rychlému vývoji v tomto odvětví a je založen na zodpovědnosti příslušných aktérů a na šíření osvědčených postupů.
This is a dynamic, flexible approach conducive to addressing rapid developments in the advertising sector; it is based on instilling responsible attitudes and disseminating good practices.
Existuje mezinárodní kodex řádného chování vypracovaný organizací International Chamber of Commerce (mezinárodní hospodářská komora), který stanoví základní zásady (např. slušnost), je doplněn specifickými kodexy (např. v oblasti alkoholu) a v členských státech je konkrétně prováděn vnitrostátními institucemi samoregulace.
The International Chamber of Commerce has produced an international code of conduct, which sets out basic principles (such as standards of decency) and is supplemented by codes relating to specific areas (such as alcohol); national self-regulatory bodies apply their own versions of the code in the Member States.
Ačkoli si je zpravodaj vědom interních omezení tohoto přístupu (viz např. ukládání sankcí), klade si za cíl podpořit samoregulaci, a zavést tak tradici sebekázně a odpovědné komunikace.
The rapporteur wishes to encourage self-regulation with a view to establishing a tradition of self-discipline and responsible communication, while being mindful of the inherent limitations of such an approach (the scope for imposing penalties, for example).
Samoregulace doplňuje právní předpisy, aniž by je nahrazovala.
Self-regulation supplements legislation, but cannot take its place.
Problémy způsobené využíváním nových technologií
Issues raised by the use of new technologies
Rozvoj nových technologií a reklamních praktik vedl k převratným změnám (internet, sociální sítě, fóra, blogy, vzrůstající mobilita uživatelů, rozvoj digitálních produktů).
The development of new technologies and advertising practices has brought about far-reaching changes (including the internet, social networks, forums, blogs, growing user mobility and the boom in digital products).
Internet se zásadně liší od jiných prostředků komunikace (anonymita, rychlost výměny údajů, velmi rozsáhlá oblast šíření, kombinace textu, videa, hudby atd. a obtížné provádění kontroly ze strany vnitrostátních orgánů) a stal se jedním z hlavních prostředků reklamy.
The internet, which differs radically from other means of communication (owing to its anonymity, the speed of exchanges, its extensive reach, the combination of text, video and music and the fact that it is difficult for national authorities to monitor), has become an important advertising medium.
Zpravodaj je přesvědčen, že reklama na internetu a na mobilních telefonech musí být podrobně přezkoumána, a žádá Komisi, aby vypracovala studii o těchto nových praktikách.
The rapporteur is of the opinion that advertising via the internet and portable devices requires in-depth analysis, and calls on the Commission to study these new practices.
Zpravodaj také podtrhuje případ cílené reklamy , která může mít několik podob:
The rapporteur highlights the issue of targeted advertising , which can take a number of forms:
– reklama vycházející z kontextu, která se odvíjí od obsahu, který je uživateli internetu v daném okamžiku k dispozici, a klíčových slov, která použije;
– contextual advertising, based on the immediate content provided to internet users and the keywords entered;
– reklama upravená podle uživatele, která je spojena s konstatovanými charakteristikami uživatele, jako je věk, pohlaví, umístění atd.;
– personalised advertising, based on internet users’ known characteristics, such as age, gender and location;
– reklama založená na chování uživatele, která vychází z jeho jednání v určitém časovém úseku (navštívené stránky, internetové nákupy atd.).
– behavioural advertising, based on an analysis of internet users’ behaviour over time (sites visited, online purchases, etc.).
Ačkoli reklama upravená podle charakteristik jedince není problémem sama o sobě (návrhy výrobků či služeb odpovídajících preferencím spotřebitele atd.), nesmí vést k rozvoji invazivní reklamy založené na sledování spotřebitelů porušujícím zásady ochrany údajů a soukromého života.
While personalised advertising (offers of products or services tailored to consumers’ tastes, for example) is not in itself a problem, it must not lead to the development of intrusive advertising based on consumer tracking, which breaches the principles of data protection and privacy.
Zpravodaj proto navrhuje následující opatření na ochranu spotřebitelů:
Accordingly, the rapporteur proposes the following measures to protect consumers:
– zakázat necílené zasílání reklamních zpráv na mobilní telefony prostřednictvím technologie „bluetooth“ bez jejich předchozího souhlasu;
– prohibiting the indiscriminate sending of unsolicited advertising to mobile phones – by means of Bluetooth technology – without prior consent;
– jednoznačně, srozumitelně a souhrnně informovat spotřebitele o sběru, zpracovávání a využívání jeho údajů;
– providing consumers with clear, accessible and comprehensive information about how their data are collected, processed and used;
– u reklamy zasílané elektronickou poštou usnadnit odmítnutí zasílání jakékoli další reklamy prostřednictvím přímého a funkčního internetového odkazu;
– requiring advertisements sent by e-mail to contain a direct, working hyperlink that enables consumers to refuse all further advertising;
– zakázat čtení obsahu internetové pošty za reklamními účely (tato technika sice vychází z podobné metody, již využívají filtry proti nevyžádané poště, její cíl je však jiný);
– prohibiting the content of private e-mails being read for advertising purposes (although this practice is based on a technique similar to those used by anti-spam filters, it serves a different purpose);
– zaručit přísné oddělení údajů, které byly získány při poskytování služby (např. internetová pošta) a při reklamních činnostech;
– ensuring that data collected in the course of supplying a service (such as an e-mail account) are kept wholly separate from those collected in the course of advertising activities;
– zajistit informovanost spotřebitele o diskriminačních praktikách, k nimž někdy vede reklama založená na chování spotřebitele (např. změna ceny v závislosti na profilu uživatele internetu) prostřednictvím transparentnosti této praktiky, uvedení skutečné ceny před její modifikací atd.;
– ensuring that consumers are informed about the discriminatory practices sometimes associated with behavioural advertising (such as price adjustments based on an internet user’s profile): such practices should be transparent, and consumers should be notified of the real price prior to any adjustments;
– odlišit reklamní „cookies“, které musí být předmětem předchozího souhlasu spotřebitele, od ostatních;
– distinguishing advertising cookies, for which a consumer’s prior consent is required, from other cookies;
– podpořit automatické nastavení systémů na ochranu soukromého života na internetu na základě nejpřísnějších standardů (tzv. „privacy by design“);
– encouraging default internet privacy protection settings that meet the highest standards (‘privacy by design’);
– zavést celounijní označení internetových stránek dodržujících právní předpisy EU v oblasti ochrany údajů po vzoru projektu „European Privacy Seal“ (dobrovolné celoevropské označení, které osvědčuje soulad digitálních produktů a služeb s právními předpisy EU v oblasti ochrany údajů a které je podporováno několika vnitrostátními a regionálními institucemi v různých členských státech);
– introducing an EU label for websites that comply with EU data protection legislation, modelled on the European Privacy Seal (a voluntary trans-European label certifying the compliance of IT-based products or services with EU data protection legislation, supported by numerous national and regional bodies in different Member States);
– omezit internetovou reklamu na alkoholické nápoje.
– restricting online alcohol advertising;
– revidovat režim omezeného ručení za služby v informační společnosti s cílem zajistit, aby prodej názvu určité ochranné známky jakožto klíčového slova internetovým vyhledávačem pro reklamní účely vždy nejprve schválil majitel této ochranné známky (např. internetové stránky obsahující určité klíčové slovo, které spotřebitele přesměrují na stránky nabízející padělky).
– modifying the limited liability regime for information society services in order to make the sale by search engines of registered brand names as advertising keywords subject to prior authorisation from the owner of the brand name in question (this applies, for example, to sites containing a keyword that redirects consumers to counterfeit sites).
Dalším rysem internetové reklamy je „skrytá“ reklama , která zapojuje pouze spotřebitele prostřednictvím šíření komentářů o určitém produktu či službě na internetových fórech (viz např. Trip Advisor).
Online advertising also includes ‘hidden’ forms of advertising whereby consumers post comments to one another on forums about a product or service (e.g. TripAdvisor).
Tyto komentáře mohou jedním kliknutím myši zničit pověst podniku a uvést spotřebitele v omyl.
With just one click, such comments can ruin a company’s reputation and mislead consumers.
Internetová reklama v rámci vztahů mezi podniky (ať už se jedná zjevně o podniky, nebo o podniky, které se vydávají za spotřebitele) a spotřebiteli spadá do oblasti působnosti směrnice o nekalých obchodních praktikách, tato směrnice se však již nevztahuje na vztahy mezi spotřebiteli.
The UCPD covers online advertising in the context of business-to-consumer relations (irrespective of whether businesses declare themselves as such or pass themselves off as consumers), but not consumer-to-consumer relations.
Ačkoli je obtížné rozlišit komentář, který je výsledkem osobní zkušenosti, od reklamy a anonymita komunikace znesnadňuje kontrolu, tento typ klamavé reklamy poškozuje jak spotřebitele, tak dotčené podniky.
Although comments based on personal experience are difficult to distinguish from advertising (and anonymous exchanges are hard to monitor), this form of misleading advertising affects both consumers and the businesses targeted.
Rozvoj internetových stránek věnovaných aukcím navíc vedl k zavedení nového druhu reklamy, která nespadá do působnosti směrnice o nekalých obchodních praktikách, ani do obvyklé definice reklamy.
In addition, the development of internet auction sites has created a new form of consumer-to-consumer advertising that is not covered by either the UCPD or the conventional definition of advertising.
Zpravodaj tudíž navrhuje, aby bylo podporováno zavádění pozorovatelů či moderátorů internetových fór, kteří by byli poučeni o rizicích skryté reklamy a mohli by rychle reagovat, pokud by se jim určitý komentář zdál pochybným.
Accordingly, the rapporteur suggests encouraging the emergence of forum observers/moderators who are alert to the dangers of hidden advertising and can respond rapidly if a comment strikes them as dubious.
Zároveň je však důležité dosáhnout rovnováhy mezi ochranou spotřebitele na internetu a svobodou projevu.
However, it is important to balance online consumer protection with freedom of expression.
Zpravodaj se také zabýval otázkou reklamních metod uplatňovaných na sociálních sítích .
Lastly, the rapporteur addresses the issue of advertising techniques involving social networks.
Ochrana zranitelných kategorií spotřebitelů
Protecting vulnerable groups of people
Nejzranitelnější osoby (děti, mladiství, senioři atd.) by měly být obzvláště chráněny.
The most vulnerable groups of people (children, adolescents, the elderly and so on) need special protection.
Zpravodaj proto Komisi žádá o vypracování studie o dopadech klamavé a agresivní reklamy na zranitelné spotřebitele a připomíná, že na děti nesmí být uplatňovány metody cílené reklamy, neboť jsou velmi vnímavé a zvědavé, mají omezenou schopnost samostatně se rozhodovat a jsou ovlivnitelné.
Accordingly, the rapporteur calls on the Commission to study the impact of misleading, aggressive advertising on vulnerable consumers, and points out that children must not be subjected to specifically targeted advertising in view of their great receptiveness and curiosity, limited free will and potential to be influenced.
Vzdělávání, informovanost a odborná příprava jednotlivých aktérů
Educating, informing and training the various stakeholders
Zpravodaj konstatuje, že informovanost o právech spotřebitelů v oblasti reklamy je nedostatečná , a navrhuje tudíž, aby byl usnadněn přístup k informacím a posílena transparentnost (např. zavedena povinnost uvádět upozornění „reklama založená na chování spotřebitele“ na příslušných reklamních sděleních, nebo vyjasněny odkazy na zákonné podmínky).
The rapporteur notes that there is a lack of information about consumers’ rights in respect of advertising , and suggests taking steps to facilitate access to information and make advertising more transparent (examples include inserting the words ‘behavioural advertisement’ into the relevant advertisements, and clarifying statements of terms and conditions).
Protože si široká veřejnost často není vědoma problémů spojených s využíváním jejích osobních údajů , ani nástrojů umožňujících tomuto riziku čelit, které má k dispozici, zpravodaj navrhuje, aby byly zahájeny informační kampaně o základních právech spotřebitele v oblasti reklamy, především pokud jde o využívání osobních údajů, ať už jsou poskytovány dobrovolně, nebo shromažďovány automaticky.
Given that the general public is often unaware of the issues surrounding the use of personal data and the tools available for addressing them, the rapporteur suggests launching information campaigns on consumers’ rights in respect of advertising, in particular as regards the use of personal data (irrespective of whether they are provided voluntarily or collected automatically).
Dále navrhuje, aby byly zavedeny pedagogické nástroje pro uživatele internetu, které by je informovaly o technologiích, jež jsou určeny ke správě „stop“ zanechaných na internetu, a o prostředcích umožňujících chránit svůj soukromý život.
He also suggests producing educational material to inform internet users about the technologies available to manage ‘traces’ left on the web, and about how to protect their privacy.
Je navíc nezbytné rozvíjet kritický přístup k sdělovacím prostředkům, pokud se jedná o kvalitu nabízeného obsahu.
It is also essential to develop a critical attitude to the quality of media content.
Dobře informovaný spotřebitel je spotřebitelem zdatnějším.
Well-informed consumers are in a stronger position.
Vzhledem k nedostatečnému povědomí o reklamních metodách zpravodaj navrhuje, aby byl vypracován pedagogický program EU po vzoru britské iniciativy nazvané Media Smart, která byla zahájena v roce 2002 a poté ji přejalo několik členských států.
In view of the lack of advertising literacy , the rapporteur suggests introducing an EU education programme modelled on the United Kingdom’s Media Smart initiative, which was launched in 2002 and has been taken up by a number of Member States.
Jedná se o neziskový vzdělávací program určený dětem od 6 do 11 let, který byl uplatněn v rámci školní docházky za účasti rodičů a klade si za cíl pomoci dětem lépe pochopit, interpretovat, a tedy i zvládat reklamu.
This is a non-profit education programme aimed at children between the ages of six and 11, delivered in schools in conjunction with families and designed to make children advertising-literate by enhancing their understanding of advertising and teaching them how to interpret it.
Zpravodaj konstatuje, že rozvoj internetu a digitálních technologií usnadnil a zpopularizoval přístup k reklamním metodám (viz např. AdSense), přičemž však využívání těchto metod často probíhá bez znalosti platných pravidel upravujících tuto oblast.
The rapporteur notes that the development of the internet and of digital technologies has simplified and democratised access to advertising techniques (e.g. AdSense), but that such techniques are often used without a proper understanding of current advertising regulations.
Zpravodaj tudíž zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit vzdělávání malých a středních podniků (MSP) v oblasti sdělovacích prostředků, neboť tyto podniky čím dál častěji využívají internetovou reklamu, a navrhuje členským státům, aby vybízely své vnitrostátní orgány a/nebo instituce samoregulace k vedení informačních kampaní zvyšujících povědomí MSP o těchto problémech.
Accordingly, he emphasises the need to educate SMEs – which are increasingly advertising online – about the media, and calls on the Member States to encourage national authorities and/or self-regulatory bodies to conduct information campaigns in order to alert SMEs to these issues.
Navrhovatelka: Antigoni Papadopoulou
Rapporteur: Antigoni Papadopoulou
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví vyzývá Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– s ohledem na své usnesení ze dne 3. září 2008 o vlivu marketingu a reklamy na rovnost žen a mužů,
– having regard to its resolution of 3 September 2008 on how marketing and advertising affect equality between women and men,
2. zdůrazňuje, že některé reklamy zobrazují buď různé druhy násilí nebo stereotypy žen jako objektů, přetváří ženství na spotřební zboží, ponižují ženy a snižují jejich důstojnost a znehodnocují jejich základní roli ve společnosti; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vytvořily osvětové kampaně, a to zejména mezi dospívajícími a mladými lidmi, proti zneužívání ženského a mužského těla a šíření sexistických sdělení a zároveň zajistily, že nebudou šířena sdělení, která ospravedlňují, banalizují nebo podněcují k násilí na ženách; za tímto účelem vyzývá členské státy, aby odměňovaly reklamní agentury a zadavatele reklam, kteří plně dodržují tato pravidla, například tím, že je budou pověřovat prováděním vnitrostátních a celoevropských osvětových kampaní;
Highlights the existence of certain advertisements which portray either various types of violence or stereotypes of women as objects, transform femininity into a consumer item, humiliate women and debase their dignity and devalue their fundamental roles in society; urges the Commission and the Member States to develop European awareness campaigns, particularly among adolescents and young people, against exploitation of the female and male body and dissemination of sexist messages, ensuring that there is no dissemination of content that justifies, trivialises or incites violence against women; calls on the Member States, to this end, to reward advertising agencies and advertisers which comply fully with these guidelines, for example by commissioning them to carry out national and European awareness campaigns;
5. vyzývá sdělovací prostředky, aby se v programech, které vytvářejí, nevyjadřovaly sexisticky, aby zajistily aktivní účast žen i jejich vyvážené zastoupení a rozmanité obrazy obou pohlaví, které přesáhnou obecné představy krásy a sexistické stereotypy rolí, které zastáváme v různých životních situacích, především pak tam, kde je obsah zaměřen na děti a mladé lidi;
Calls on the media to use language in a non-sexist way in the programmes they make, to ensure that women participate actively and are represented in a balanced way, and to ensure that there are diverse images of both sexes, going beyond general concepts of beauty and sexist stereotypes of roles carried out in different areas of life, in particular where content aimed at children and young people is concerned;
9. vyzývá členské státy, aby ve veřejnoprávních sdělovacích prostředcích zavedly kvóty či jiná pozitivní opatření s cílem zlepšit zapojení a zastoupení žen;
Calls on Member States to introduce quotas or other positive measures in the public media together with objectives to improve the participation and representation of women;
Margrete Auken, Jan Březina, Mariya Nedelcheva, Norica Nicolai
Margrete Auken, Jan Březina, Mariya Nedelcheva, Norica Nicolai
ANNEX I..................................................................................................................................41
ANNEX I..................................................................................................................................40