natgillin/translations-raw huggingface dataset:
60. vyzývá k lepší koordinaci mezi agenturami EU, které mají hrát významnou úlohu v rámci boje proti nerovnosti v oblasti zdraví, zejména mezi Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek, Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí a Evropskou agenturou pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci;
Calls for better coordination between the EU agencies which have a major role to play in combating health inequalities, in particular between the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, the European Centre for Disease Prevention and Control and the European Agency for Health and Safety at Work;
62. vyzývá Komisi, aby nalezla způsoby, jak zapojit všechny relevantní zúčastněné subjekty na evropské úrovni do podpory zavádění a rozšiřování osvědčených postupů v oblasti veřejného zdraví;
Calls on the Commission to develop ways to engage and involve all the relevant stakeholders at European level in promoting the uptake and dissemination of good practice in the public health sphere;
65. vyzývá Komisi, aby pomohla členským státům lépe využívat evropskou politiku soudržnosti a strukturální fondy k podpoře projektů, které přispívají k řešení sociálních determinant zdraví a k omezování nerovnosti v oblasti zdraví; vyzývá také Komisi, aby pomohla členským státům lépe využívat program PROGRESS;
Calls on the Commission to assist Member States in making better use of EU cohesion policy and structural funds in order to support projects that contribute to addressing the social determinants of health and reducing health inequalities; calls, further, on the Commission to help Member States make better use of the PROGRESS programme;
67. vyzývá Komisi, aby při vytváření veškeré vnitřní i vnější politiky EU – především s cílem dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí, zejména pokud jde o zdraví matek – uplatňovala přístup založený na hospodářských a environmentálních determinantách zdraví a na principu „rovnost a zdraví ve všech politikách“;
Calls on the Commission to mainstream an approach based on the economic and environmental determinants of health and on ‘equity and health in all policies’ when developing all internal and external EU policies, especially with a view to achieving the Millennium Development Goals, and in particular good maternal health;
72. žádá Komisi, aby zvážila vypracování návrhu doporučení Rady nebo jakékoli jiné vhodné iniciativy Společenství s cílem vyzvat a podpořit členské státy, aby vypracovaly celostátní či regionální integrované strategie zaměřené na snižování nerovnosti v oblasti zdraví;
Asks the Commission to consider drafting a proposal for a Council recommendation, or any other appropriate Community initiative, aimed at encouraging and supporting the development by Member States of integrated national or regional strategies to reduce health inequalities;
Zdraví a očekávaná délka života celkově stále souvisí se sociálními podmínkami a s dětskou chudobou.
Overall, health and life expectancy are still linked to social circumstances and childhood poverty.
I přes zlepšení je rozdíl mezi výsledky v oblasti zdraví u těch, kteří jsou na společenském žebříčku na samém vrcholu, a těch, kteří jsou na opačném konci, i nadále značný a v některých oblastech se dále zvětšuje.
Despite improvements, the gap in health outcomes between those at the top and bottom ends of the social scale remains large and in some areas continues to widen.
Výrazné nerovnosti jsou stále mezi zeměmi a regiony; například v roce 2007 se očekávaná délka života při narození u mužů lišila mezi členskými státy EU až o 14,2 roku, u žen se lišila o 8,3 roku (Eurostat, 2010).
Major inequalities still exist between countries and regions; for example, life expectancy at birth for men varied by 14.2 years between EU Member States in 2007, while the corresponding figure among women was 8.3 years (Eurostat, 2010).
Očekávaná délka života u osob ve věku 65 let v EU-27 ukazuje, že v roce 2006 mohl průměrný muž počítat s tím, že bude žít ještě 16,8 roku, u žen byla tyto hodnota 20,4 roku.
The life expectancy of persons aged 65 in the EU-27 shows that the average man could expect to live an additional 16.8 years in 2006, while the corresponding figure for women was 20.4 years.
Očekávaná délka života mezi muži ve věku 65 let se lišila v roce 2007 mezi členskými státy až o 5,6 roku, nejvyšší byla ve Francii – 18,4 roku – a nejnižší v Lotyšsku – 12,8 roku.
Life expectancy among men aged 65 varied by 5.6 years across Member States in 2007, from a high of 18.4 years in France to a low of 12.8 years in Latvia.
U žen bylo toto rozpětí o něco větší, 6,6 roku, nejvíce ve Francii – 23 let – a nejméně v Bulharsku – 16,4 roku (Eurostat, 2010).
The range for women was slightly greater at 6.6 years, from 23.0 years in France to 16.4 years in Bulgaria (Eurostat, 2010).
Nerovnosti v oblasti zdraví jsou problémem, který je třeba řešit.
Health inequalities are a problem that needs to be tackled.
Začínají již v dětství a přetrvávají nejen do stáří, ale i do dalších generací.
They start early in life and persist not only into old age but subsequent generations.
Nerovnosti zažívané v raném věku, pokud jde o přístup ke vzdělání, zaměstnání a zdravotní péči, a rovněž nerovnosti založené na pohlaví a kulturním původu mohou mít zásadní vliv na zdravotní stav lidí během jejich života.
Inequalities experienced in earlier life in access to education, employment and health care as well as those based on gender and cultural background can have a critical bearing on the health status of people throughout their lives.
Kombinace chudoby a dalších faktorů zranitelnosti, jako je dětství nebo stáří, zdravotní postižení nebo menšinový původ, zvyšuje zdravotní rizika, a naopak, špatný zdravotní stav může vést k chudobě a/nebo sociálnímu vyloučení.
The combination of poverty with other vulnerabilities such as childhood or old age, disability or minority background further increases health risks and vice-versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion.
Důvody těchto rozdílů ve zdravotním stavu nejsou v mnoha případech nevyhnutelné a opodstatněné, protože jsou důsledkem rozdílných šancí, rozdílů v přístupu ke službám a hmotným zdrojům a také rozdíly v životním stylu jednotlivců.
The reasons for these differences in health are, in many cases, avoidable and unjust, because they are a consequence of differences in opportunity, in access to services and material resources, as well as differences in the lifestyle choices of individuals.
Nerovnosti mezi skupinami populace v oblasti zdraví jsou způsobeny rozdíly v široké škále zdraví ovlivňujících faktorů: v životních podmínkách, v chování ve vztahu ke zdraví, ve vzdělání, povolání a příjmu, ve zdravotní péči, v prevenci chorob a ve službách propagujících zdraví a rovněž ve státní politice ovlivňující kvantitu, kvalitu a rozložení těchto faktorů.
Health inequalities are due to differences between population groups in a wide range of factors which affect health, namely: living conditions; health related behaviours; education, occupation and income; health care, disease prevention and health promotion services as well as public policies influencing the quantity, quality and distribution of these factors.
Ve stále větší míře je vnímána spojitost mezi sociálními determinantami a nerovností v oblasti zdraví.
Increasingly, the link between the social determinants and health inequalities is being recognised.
To znamená, že dochází k tomu, že sociální problémy jsou obecně vnímány jako jevy související s problémy v oblasti zdraví, které vyžadují integrované řešení.
This means that social problems are becoming widely viewed as linked to health problems requiring an integrated response.
K řešení nerovnosti v oblasti zdraví, zejména u lidí v nižších socioekonomických skupinách, je zapotřebí inovativního politického pohledu.
An innovative view of policy is needed to tackle health inequalities, especially for people in lower socio-economic groups.
Nacházíme se v situaci, kdy se plně projevily sociální důsledky současné hospodářské a finanční krize.
The social consequences of the current economic and financial crisis have now unfolded.
Nezaměstnaných je o 5 milionů více než na začátku krize.
There are nearly 5 million more unemployed than at the beginning of the crisis.
Mnoha domácnostem klesly příjmy, značnému množství z nich ve větší míře hrozí chudoba a předlužení a některé přišly o střechu nad hlavou.
Many households have seen their income drop, a considerable number is more exposed to poverty and over indebtedness and some have lost their homes.
Hospodářským poklesem byli jako první postiženi pracovníci s krátkodobými pracovními smlouvami.
Workers on short term contracts were among the first to be hit by the downturn.
Krize zvláště těžce dopadla na migranty a mladé a starší pracovníky, kteří spíše mívají nejistá pracovní místa, ale nezaměstnanost postihla i ty kategorie pracovníků, kteří byli doposud poměrně dobře chráněni.
Migrants and young and older workers, who are more likely to be in precarious positions were especially affected, but categories of workers who were so far relatively well protected also became unemployed.
Krize měla vážné důsledky pro zdravotnictví v několika členských státech EU, a to na straně nabídky i poptávky.
The crisis had a severe impact on the health care sector in several EU Member-States on both the supply and the demand sides.
Na straně nabídky vedla hospodářská a finanční krize ke snížení finančních prostředků na zdravotnické služby a služby péče o dlouhodobě nemocné v důsledku rozpočtových škrtů a nižších daňových příjmů, zatímco poptávka po zdravotnických službách a službách péče o dlouhodobě nemocné se zvýšila v důsledku kombinace faktorů, které přispívají ke zhoršování zdravotního stavu populace jako celku.
On the supply side, the economic and financial crisis lead to a reduction in the level of funding for health and long-term care services as a result of budget cuts and lower tax revenues, while the demand for health and long-term care services increased as a result of a combination of factors that contribute to the deterioration of the health status among the general population.
Několik členských států zahrnulo do svých záchranných balíčků i opatření ke zmírnění dopadu hospodářské krize na zdravotnictví, a to v podobě investic do zdravotnické infrastruktury, optimalizace financování zdravotnictví a restrukturalizace a reorganizace systému zdravotní péče.
Several Member-States have included measures to mitigate the impact of the economic crisis on the health care sector within their recovery packages by investing in health infrastructure, optimizing funding to the health care sector and restructuring and reorganising the health care system.
Praktické kroky ke snížení nerovnosti v oblasti zdraví se však v jednotlivých členských státech značně liší.
Nevertheless, action on health inequalities varies widely across Member States.
U všech veřejných služeb je klíčovou otázkou jejich přístupnost.
Access is a key issue for all public services.
Zlepšení přístupu ke kvalitnímu právnímu poradenství a k informacím pomůže občanům lépe se seznámit s jejich individuálními právy.
Improving access to good quality legal advice and information helps the citizens to learn more about their individual rights.
Shromažďování a sdílení materiálů o efektivních strategiích, politikách a opatřeních pomůže získat podporu z veřejné správy a různých oblastí.
Collecting and sharing evidence on effective strategies, policies and actions will help engage support across government and different sectors.
Je zásadním, aby bylo snížení nerovnosti v oblasti zdraví považováno za základní prioritu, a to na všech úrovních tvorby politiky, a aby byl přitom uplatňován přístup „zdraví ve všech politikách“ a byla zajištěna efektivní posouzení dopadu, která berou v úvahu výsledky úsilí o rovnost v oblasti zdraví.
It is essential that the reduction of health inequalities is considered an essential priority, at all levels of policy making, thereby pursuing a Health in All Policies Approach (HiAP) and ensuring effective impact assessments that take health equity outcomes into account.
k otázce omezení nerovností v oblasti zdraví v EU
on reducing health inequalities in the EU
Navrhovatelka: Emma McClarkin
Rapporteur: Emma McClarkin
3. uznává, že nerovnosti v oblasti zdraví, zejména pokud jde o naději dožití, se nejvíce dotýkají nejnižších socioekonomických skupin;
Recognises that health inequalities, especially affecting life expectancy, have the most significant impact on the lowest socioeconomic groups;
6. zdůrazňuje, že nerovnosti v oblasti zdraví v EU představují závažný problém pro členské státy a jejich zdravotnické systémy a že účinné fungování vnitřního trhu a silné a pokud možno koordinované veřejné politiky prevence mohou v této oblasti přispět ke zlepšení;
Stresses that health inequalities in the EU represent a substantial burden to Member States and their healthcare systems and that the effective functioning of the internal market and strong and if possible coordinated public policies on prevention can contribute to improvements in this field;
8. zdůrazňuje, že potírání socioekonomických faktorů, jako jsou např. obezita, kouření atd., dostupnost zdravotnických systémů, která je ohrožena neproplácením nákladů na léčbu a na léky, neadekvátní prevencí a roztříštěností zdravotní demografie, a účinná diagnostika by měly být považovány za klíčové aspekty opatření proti nerovnostem v oblasti zdraví, a navíc trvá na tom, že za klíčové hledisko zdraví jednotlivých občanů by měly být považovány i přístupnost a cenová dostupnost léčivých přípravků; vyzývá proto členské státy, aby zajistily řádné uplatňování směrnice o transparentnosti (89/105/EHS) a aby se řádně zohlednily závěry sdělení Komise z roku 2008 o šetření ve farmaceutickém odvětví;
Stresses that countering socioeconomic factors such as obesity, smoking, etc., the accessibility of healthcare systems (jeopardised by the non-reimbursement of the costs of care and of medicines, inadequate prevention and the fragmentation of medical demography) and effective diagnosis should be considered key aspects of measures against health inequality and that, in addition, the accessibility and affordability of pharmaceutical treatments should also be regarded as a key aspect of individual citizens' health; therefore calls on Member States to ensure that the Transparency Directive (89/105/EEC) is being properly implemented and that the conclusions from the 2008 Commission Communication on the Pharmaceutical Sector Inquiry are being appropriately addressed;
10. domnívá se, že by členské státy měly považovat včasnou diagnostiku a programy preventivní péče za zásadní prvek zmírňování nerovností v oblasti zdraví a že by měly být podněcovány k dalšímu rozvoji těchto systémů a k zajištění jejich přiměřeného financování;
Considers that Member States should regard early diagnosis practices and preventative care programmes as essential to reducing health inequalities and that they should be encouraged to further develop these schemes, as well as ensuring that they are suitably funded;
12. vyzývá členské státy k tomu, aby více používaly generické léky, a aby vyjednávaly – eventuelně ve spolupráci s ostatními státy – ceny léků tak, aby zajistily dostupnost kvalitní péče i pro nejvíce znevýhodněné skupiny;
Encourages Member States to increase the use of quality generic medicines and to negotiate as best possible, if appropriate in cooperation between States, the prices of medicines so as to enable the most disadvantaged groups to gain access to quality treatments;
17. žádá Komisi, aby všemožně usilovala o to, aby členské státy poskytovaly pacientům náhrady a dělaly vše pro to, aby se zmírnila nerovnost v přístupu k lékům při léčbě stavů a chorob, jako je osteoporóza po menopauze a Alzheimerova choroba, které se v některých členských státech nehradí, a aby tak učinily okamžitě;
Urges the Commission to do its utmost to encourage Member States to offer reimbursements to patients and to do all that is essential to reduce the inequality in access to medication for the treatment of those conditions or illnesses, such as post-menopausal osteoporosis and Alzheimer's Disease, which are not reimbursable in certain Member States, and to do so as a matter of urgency;
21. zdůrazňuje, že jednou z příčin nerovností v oblasti zdraví je existence geografických oblastí, v nichž není dostatek zdravotnických pracovníků; podporuje proto mobilitu zdravotnických pracovníků v rámci Evropské unie v souladu se skutečnými potřebami obyvatelstva;
Stresses that the existence of geographical areas which are poor in healthcare professionals is one of the causes of health inequalities; advocates therefore mobility of healthcare professionals within the European Union in accordance with the genuine needs of the population;
24. zdůrazňuje, že nerovnosti v oblasti zdraví v Unii nebudou odstraněny bez společné celkové strategie pro evropské pracovníky ve zdravotnictví, včetně koordinovaných politik řízení zdrojů, vzdělávání a odborné přípravy, minimálních norem kvality a bezpečnosti a profesních registrací;
Underlines that health inequalities in the Union will not be overcome without a common and overall strategy for the European health workforce, including coordinated policies for resource management, education and training, minimum quality and safety standards, and registration of professionals;
33. žádá Komisi, aby spolu s členskými státy uspořádaly kampaně ve školách na podporu zdraví a vzdělávání v oblasti zdraví, a zejména zdravého životního stylu, a prováděly programy prevence a sledování zaměřené na konkrétní skupiny;
Urges the Commission, together with the Member States, to launch campaigns in schools to promote health and health education, and healthy lifestyles in particular, together with prevention and screening programmes geared to specific groups;
Navrhovatelka: Sylvie Guillaume
Rapporteur: Sylvie Guillaume
– s ohledem na článek 35 Listiny základních práv Evropské unie,
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union ,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)
– having regard to Decision No 1350/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-2013)
– s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie, který se týká zdravotních politik,
– having regard to Article 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union, on health policies,
– s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU“
– having regard to the Commission communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’
– s ohledem na článek 23 Listiny základních práv týkající se rovnosti žen a mužů ve všech oblastech,
– having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights relating to equality between men and women in all areas,
A. vzhledem k biologickým, socio-ekonomickým a kulturním odlišnostem mezi muži a ženami, a tudíž vzhledem k odlišným obavám, potřebám a problémům, s nimiž se vyrovnávají v oblasti zdraví,
A. conscious of the biological, socio-economic and cultural differences between men and women, and the resulting differences in their respective health concerns, needs and problems,
B. vzhledem k tomu, že výskyt nerovnosti v oblasti zdraví je častější u zranitelných osob, které jsou obzvláště závislé na finančně dostupné a kvalitní veřejné zdravotní péči,
B. whereas health inequalities appear more often among vulnerable people who are especially dependent on affordable public healthcare of good quality,
C. vzhledem k tomu, že ženy se často nacházejí v nejistých situacích souvisejících s jejich pohlavím, způsobem života, náboženstvím, věkem, společenským postavením a solventností,
C. whereas women often find themselves in precarious situations linked to their gender, way of life, religion, age, social status and financial solvency,
D. vzhledem k tomu, že nerovnost související s pohlavím a věkem v rámci biomedicínského výzkumu a nedostatečné zastoupení žen v klinických testech ohrožují péči o pacienty,
D. whereas gender and age inequalities in biomedical research and under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
E. vzhledem k tomu, že zastoupení žen obecně, starších žen a mladých dívek v nejzranitelnějších společenských skupinách je nepřiměřeně vysoké a že omezený přístup ke zdravotní péči může jejich zranitelnost dále zhoršovat, a v důsledku tak ohrožovat jejich zdraví,
E. whereas women generally, elderly women and young girls are disproportionately represented in society’s most vulnerable groups, and whereas barriers in access to the healthcare system may further exacerbate their vulnerable status and compromise their health outcomes,
F. vzhledem k tomu, že užívání tabáku mezi ženami dramaticky roste, a to především u mladých žen, přičemž důsledky pro jejich budoucí zdraví jsou katastrofální, a vzhledem k tomu, že dopady kouření jsou u žen dále posíleny četnými znevýhodněními,
F. whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
G. vzhledem k tomu, že násilí páchané na ženách je široce rozšířeným jevem ve všech zemích a sociálních vrstvách a má zásadní dopady na fyzické a emocionální zdraví žen a dětí,
G. whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
H. vzhledem k tomu, že ženy žijí obvykle déle než muži, avšak častěji trpí během posledních let života chronickými onemocněními, zdravotním postižením a sníženou kvalitou života,
H. whereas women usually live longer than men, but suffer more from chronic diseases, disability and loss of quality of life in later years,
I. vzhledem k tomu, že spravedlivý přístup k zdravotnickým službám snižuje nerovnost v oblasti zdraví a je obecně chápán jako rovný přístup k péči pro všechny osoby bez ohledu na jejich příjem,
I. whereas fair access to health services reduces health inequalities and is generally understood as equal access to treatment for all persons regardless of their income,
J. vzhledem k tomu, že v několika členských státech EU
J. whereas in several EU Member States
K. vzhledem k tomu, že neplodnost je onemocněním uznaným Světovou zdravotnickou organizací, které má specifický dopad na zdraví žen, a že celostátní průzkum veřejného mínění provedený ve Spojeném království ukázal, že více než 94 % žen, které trpí neplodností, trpí současně jednou z forem deprese,
K. whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women’s health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
L. vzhledem k tomu, že v oblasti přístupu k léčbě neplodnosti existují mezi členskými státy velké rozdíly,
L. whereas there is great inconsistency between Member States in terms of access to fertility treatment,
2. vyzývá EU a členské státy, aby věnovaly pozornost zdravotně postiženým a starším ženám s cílem zaručit jim právo na přístup ke zdravotním službám a kvalitní péči bez ohledu na jejich osobní finanční situaci;
Calls on the EU and Member States to pay attention to women with disabilities and elderly women, with a view to guaranteeing the right of access to health services and quality care, regardless of personal economic circumstances;
9. vyzývá členské státy, aby podněcovaly a podporovaly medicínský a farmaceutický výzkum onemocnění, která postihují především ženy, a to ve všech fázích jejich života, a nikoli jen v reprodukčním věku;
Calls on the Member States to encourage and support medical and pharmaceutical research into illnesses that primarily affect women, with reference to all phases of their lives and not only their reproductive years;