natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. vzhledem k tomu, že – především v současném období recese – představuje politika soudržnosti jeden z hlavních nástrojů, jímž lze podpořit růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost v EU, neboť kromě jiného disponuje stabilní výší finančních prostředků určených na dlouhodobé rozvojové programy a politiky, používá decentralizovaný systém řízení a začlenila priority udržitelného rozvoje Společenství mezi své základní cíle;
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
C. vzhledem k tomu, že dvě třetiny investic ve veřejném sektoru EU pocházejí z regionální a místní úrovně a že zásadní politické pravomoci jsou často soustředěny v regionálních a místních orgánech, které jsou klíčovými subjekty při realizaci stávající Lisabonské strategie a budoucí strategie EU 2020,
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. vzhledem k tomu, že politika soudržnosti a strategie EU 2020 by měly být vzájemně svázány, jelikož politika soudržnosti je zakotvena v Lisabonské smlouvě s cílem podporovat růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, což jsou základní cíle zmíněné strategie,
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. vzhledem k tomu, že navrhovaná strategie EU 2020, podobně jako Lisabonská strategie, dostatečně neodráží různý stupeň rozvoje regionů a členských států, a proto neklade dostatečný důraz na ekonomickou soudržnost v rozšířené EU,
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Politika soudržnosti a Lisabonská strategie
Cohesion policy and Lisbon Strategy
7. uznává, že efektivní hodnocení musí vycházet z ukazatelů, které umožňují porovnávání a propojování dat mezi regiony; naléhavě vyzývá Komisi, aby do roku 2012 předložila návrh ukazatelů pro hodnocení, a zajistila tak prostředky k posouzení daného dopadu, a to i s ohledem na množství a kvalitu, a dále aby pro další programové období provedla nezbytné úpravy;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
10. zdůrazňuje skutečnost, že uplatňování zásady partnerství v Lisabonské strategii zvýšilo u místních a regionálních orgánů i hospodářských a sociálních subjektů pocit sounáležitosti s cíli a zajistilo delší udržitelnost opatření; vyzývá Komisi, aby efektivněji sledovala uplatňování principu partnerství v členských státech;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
14. oceňuje výsledky, jichž bylo doposud dosaženo prostřednictvím nástrojů finančního inženýrství a spolupráce s EIB při podpoře inovace a výzkumu prostřednictvím obnovitelných způsobů financování, a zdůrazňuje potřebu upevnit vazby mezi různými finančními nástroji EU a EIB; uznává jejich potenciál pro investice a žádá o posílení těchto nástrojů, především nástrojů JEREMIE a JESSICA, s cílem zajistit lepší podporu podnikání a malým a středním podnikům; doporučuje zjednodušení pravidel pro tyto nástroje, což umožní, aby je využíval větší počet příjemců;
Appreciates the results produced so far through the financial engineering instruments and the cooperation with the EIB in fostering innovation and research through renewable forms of funding and stresses the need to strengthen the links between EU financing instruments and EIB financing instruments; recognises their leverage potential for investments and asks for their strengthening especially as regards JEREMIE and JESSICA to ensure better support to business and SMEs; recommends that the rules governing these instruments be simplified to allow their greater use by beneficiaries;
Politika soudržnosti a EU 2020
Cohesion policy and EU2020
16. vyslovuje politování nad tím, že tato strategie byla navržena ještě před dokončením hodnocení stávající Lisabonské strategie; důrazně doporučuje, aby Komise připravila otevřené zhodnocení slabých míst v provádění Lisabonské strategie; zdůrazňuje fakt, že doporučení uvedená v této zprávě Parlamentu by měla být začleněna do konečné verze nové strategie;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
25. uznává, že rozpočet EU musí hrát ústřední roli v plnění cílů strategie EU 2020; domnívá se, že politika soudržnosti je díky svému strategickému zaměření, silné a závazné podmíněnosti, na míru šitým intervencím, monitorování a technické podpoře účinným a účelným mechanismem pro provádění strategie EU 2020;
Recognises that the EU Budget must play a central role in achieving the EU 2020 targets; considers that cohesion policy due to its strategic focus, strong and binding conditionality, tailor-made interventions, and monitoring and technical assistance, is an efficient and effective mechanism for EU2020 strategy delivery;
31. žádá, aby byl v porovnání s Lisabonskou strategií ve strategii EU 2020 zlepšen systém správy; doporučuje, aby byl za využití Fondu soudržnosti a strukturálních fondů navržen a uplatněn v souladu se zásadou víceúrovňové správy, a to s cílem zajistit větší zapojení místních a regionálních orgánů a subjektů občanské společnosti; zdůrazňuje, že toto zapojení by mohlo zahrnovat přijetí dohod týkajících se víceúrovňové zprávy;
Asks for an improved governance system in the EU2020 Strategy compared to the Lisbon Strategy; recommends its design and implementation, while using Cohesion and structural funds, according to the multi-level governance principle so as to ensure the greater involvement of local and regional authorities and civil society stakeholders; stresses that this involvement could include the adoption of multi-level governance agreements;
34. zdůrazňuje, že pro dosažení cílů strategie EU 2020 je důležitá znalost konkrétní situace, a to na místní i regionální úrovni; z tohoto důvodu považuje za nezbytné zajistit sdílené statistiky a kapacitu pro čtení ukazatelů také na místní a regionální úrovni;
Stresses the importance of ground-level knowledge, both locally and regionally, for the objectives of the EU2020 Strategy; to this end, considers it essential to ensure the provision of joint statistics, as well as reading capacity in respect of the indicators, at both local and regional level;
36. očekává, že Komise předloží konkrétní návrhy pro dosažení součinnosti mezi politikou soudržnosti a stávajícími odvětvovými politikami v souladu s integrovaným přístupem; doporučuje racionalizaci cílů, nástrojů a administrativních postupů v souvislosti s programy a se sladěním délky programů týkajících se těchto politik;
Expects the Commission to present concrete proposals for creating synergies between the cohesion policy and existing sectoral policies according to an integrated approach; recommends rationalisation of the objectives, instruments and administrative procedures of the programmes and alignment of the programme duration of these policies;
38. doporučuje, aby byl v budoucím regulačním rámci přijat zjednodušený přístup k čerpání ze strukturálních fondů; zdůrazňuje, že harmonizace pravidel a postupů, jakož i zohlednění příkladů osvědčených postupů, může vést ke zjednodušení systémů provádění a povzbudit potenciální příjemce k účasti na programech s finanční účastí EU;
Recommends the adoption of a simplified approach to the use of the Structural Funds in the future regulatory framework; highlights that the harmonisation of rules and procedures as well as taking into account best practice models, may lead to simplified delivery systems and encourage participation by potential beneficiaries in EU co-funded programmes;
40. vyzývá Komisi, aby Parlamentu co nejdříve předložila strukturovaný pracovní program pro provádění strategie a v budoucnu také jasná hodnocení provádění; dále vyzývá k vypracování jasného pracovního dokumentu, který nastaví vztah mezi strategií a politikou soudržnosti;
Calls on the Commission to present to the Parliament as soon as possible a structured working programme for the implementation of the Strategy and, in the future, clear implementation assessments; moreover calls for a clear working document setting out the relationship between the Strategy and the Cohesion policy;
Posouzení stávajícího systému
Assessing the current system
V Lisabonské strategii i politice soudržnosti je inovace v širším smyslu uznána jako hlavní nástroj, jímž lze podpořit rozvoj evropského území a umocnit jeho konkurenceschopnost ve vztahu k výzvám globalizovaného světa.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
V důsledku toho získala inovace v obou z nich ústřední postavení a na její strategickou roli je kladen větší důraz než kdy dříve.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
Ve strategických obecných zásadách Společenství na období 2007–2013 byl stanoven formální požadavek (a doporučení pro EU 12), aby státy EU 15 na plnění cílů Lisabonské strategie vyčlenily nejméně 60 % celkové výše přidělených prostředků v regionech cíle „Konvergence“ a 75 % těchto prostředků v regionech cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost”.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
Ve skutečnosti již v období 2000–2006, kdy požadavek pro vyčleňování neexistoval, bylo 5,5 % až 7,4 % veškerých výdajů ze strukturálních fondů (celkem 10,2 miliard EUR) investováno na činnosti v oblasti výzkumu a inovace.
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Následná hodnocení, která jsou prozatím k dispozici, kladou důraz na skutečnost, že relativně více prosperující regiony využívají regionální programy k dosažení cílů Lisabonské strategie zjevněji než méně rozvinuté regiony, v nichž programy směřují spíše ke zdůrazňování základní infrastruktury.
The ex post evaluations available so far highlight that the use of regional programmes to achieve the Lisbon objectives was more evident for the relatively more prosperous regions and more limited for the last developed ones, where the programmes tended to emphasise rather basic infrastructure.
Samozřejmě nelze na všechny oblasti uplatňovat jednu univerzální strategii; naopak specifika různých regionů – jejich územní rozměr – měla zásadní dopad na efektivitu prováděných opatření.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Zapojení regionálních a místních orgánů nejen do provádění programů, ale i do jejich navrhování, je tedy zásadní, neboť právě tyto orgány jsou si nejlépe vědomy potřeb na svém vlastním území.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
Z analýzy finančních prostředků přidělených na období 2007–2013 vyplývá, že vyčleňování přesáhlo stanovené hranice.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Konkrétně vyčlenily regiony spadající pod cíl „Konvergence“ 65 % prostředků a regiony spadající pod cíl „Regionální konkurenceschopnost“ 82 % prostředků na priority související s Lisabonskou strategií.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
Tyto percentuální údaje, jejichž součet dosahuje výše přibližně 228 miliard EUR prostředků přidělených v průběhu sedmiletého období, se týkají EU 27, což je dokladem toho, že i státy EU 12 se významně podílely na vyčleňování.
These percentages, which together make up a total allocation of approx. €228 billion over the 7-years period, refer to the EU27, showing that also EU12 have seriously committed themselves in the earmarking exercise.
Lze tedy předvídat, že přidělené prostředky se ve velké míře různí v závislosti na členských státech a cílech.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
Zejména v regionech cíle „Regionální konkurenceschopnost” jsou programy silně propojeny s Lisabonskou strategií s důrazem na inovaci, znalosti a technologii, zatímco v programech cíle „Konvergence“jsou spíše upřednostňovány priority související se zaměstnaností, což je dokladem skutečnosti, že další rozvoj těchto oblastí je podmíněn reformou systému vzdělávání a odborné přípravy.
In particular in Competitiveness regions the programming is strongly Lisbon-related with emphasis put on innovation, knowledge and technology, whereas in Convergence programmes the priorities linked to employment are rather privileged showing that a reform of the education and training system here considered as a pre-requisite for further development.
První strategickou zprávu s analýzou výsledků naplňování těchto priorit členskými státy prostřednictvím výdajů v průběhu prvních osmnácti měsíců provádění programů Komise přijme nejpozději do 1. dubna 2010.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
Je však třeba pečlivě posoudit, do jaké míry se tyto závazky odráží ve skutečných výdajích na úrovni projektů.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
V současné fázi bohužel nelze tuto spojitost ověřit kvůli opožděnému začátku programů a následnému nedostatku údajů o nákladech.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Strategická zpráva Komise se vztahuje na omezené období, přesto bude v tomto smyslu představovat klíčový dokument, z nějž bude vycházet interinstitucionální debata na vysoké úrovni, která posoudí míru a způsob, jímž strukturální fondy přispívají k plnění cílů Lisabonské strategie, a připraví podklady k vážným úvahám EU, vnitrostátních orgánů, regionálních zúčastněných stran a občanské společnosti o podobě a obsahu strategie pro růst a zaměstnanost po roce 2010, tzv. strategie EU 2020.
The Strategic report of the Commission will therefore represent a key document in this sense, despite the limited period covered, on which basis a high level inter-institutional debate will be carried out to assess the level and type of contribution of the Structural Funds to the Lisbon objectives and pave the way to a serious reflection among EU and national institutions, regional stakeholders and the civil society on the shape and contents of the strategy for growth and jobs after 2010, the so called EU2020 Strategy.
Ještě větší význam má však schopnost z dlouhodobého hlediska posoudit, jaký skutečný dopad měly investice spojené s Lisabonskou strategií uskutečněné prostřednictvím strukturálních fondů na členské státy a regiony.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
V případě, že výsledky tohoto posouzení nebudou známy, nebude jakákoli diskuze o budoucnosti efektivní.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Tyto údaje ještě nejsou k dispozici vzhledem k tomu, že provádění programů prochází počáteční fází, je však nezbytné připravit půdu a zvýšit povědomí Komise o nezbytnosti urychleně vytvořit nástroje, které provedení takové analýzy umožňují, tj. stejnorodé ukazatele, které lze v průběhu celého období sečíst a porovnat v rámci programů a členských států s cílem ověřit dané dopady a provést nezbytné úpravy.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Úloha politiky soudržnosti ve strategii EU 2020
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
Pro budování budoucnosti je nezbytné provést analýzu minulosti, která umožní maximalizovat dosažené výsledky, využít zkušeností a předejít starým omylům.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Při utváření nové strategie EU 2020 je tedy nezbytné zásadně přehodnotit vztah mezi politikou soudržnosti a Lisabonskou strategií, neboť cílem nové strategie je vyřešit problémy příštích deseti let.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
Politika soudržnosti může ve skutečnosti lépe než ostatní politiky uspět při uvolňování investic na růst a zaměstnanost; rovněž se ukázalo, že pokud je zásada partnerství uplatňována správně a regionálním a místním subjektům je spři naplňování priorit přidělena hlavní úloha, vzniká větší pocit sounáležitosti s politickými cíli a výstupy.
The cohesion policy can in fact better than other policies succeed in mobilising investments for growth and jobs; it has also proved that when the partnership principle is correctly applied and regional and local actors are made protagonists of the implementation of priorities a greater sense of ownership towards policies objectives and outputs is engendered.
Návrh strategie EU 2020 předložený Komisí uznává politiku soudržnosti coby klíčovou pro naplnění cílů EU 2020.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Zdá se však, že ji spíše považuje za stabilní zdroj finančních prostředků než za hlavní myšlenku, která využívá zásady, jako je partnerství, integrovaný přístup a víceúrovňová správa, a je schopna mobilizovat regionální a místní subjekty.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Nebudou-li tyto zásady, jež představují významný předpoklad pro přispění politiky soudržnosti k úspěšnému provedení strategie EU 2020, do strategie řádně začleněny, může být ohrožena její úspěšnost.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
Ve zprávě jsou uvedena konkrétní doporučení, jimiž lze zajistit, aby toto propojení bylo řádně zohledněno:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· Priority určené ve strategii EU 2020 by měly být ve striktním souladu s prioritami budoucí politiky soudržnosti: je třeba se více zaměřit na zásadní priority a podpořit jejich komplementaritu a zároveň zajistit nezbytnou flexibilitu, která umožní přizpůsobit se regionálním specifikům.
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· Je třeba rozvíjet součinnost národních strategických referenčních rámců a národních programů reforem a lépe využívat jejich potenciál, mimo jiné prostřednictvím lepší administrativní koordinace na úrovni EU a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, a zlepšit tak správu.
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· Cíle strategie EU 2020 musí být určeny na úrovni Společenství, jejich provádění a přizpůsobení vnitrostátním politikám by však v budoucnosti mělo zahrnovat více orgánů na nižší než vnitrostátní úrovni.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
Jedním z doposud obecně uznávaných hlavních omezení Lisabonské strategie je špatná víceúrovňová správa a nedostatečné zapojení místních a regionálních orgánů do naplňování jejích cílů, přestože dvě třetiny investic do veřejného sektoru pochází z regionální a místní úrovně i přesto, že se tyto orgány často zaměřují na podstatné politické pravomoci.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.
Doporučuje se rovněž zvážit regionální rozměr budoucí strategie při uplatňování nových ustanovení Lisabonské smlouvy, která uznává rozměr subsidiarity na nižší než vnitrostátní úrovni.
The consideration of the regional dimension in the future Strategy is also required in application to the new provisions of the Lisbon Treaty, which recognises the sub-national dimension of subsidiarity.
Díky postupu „zdola nahoru“ bude možné zajistit skutečnou sounáležitost se strategií a její dlouhodobou udržitelnost.
A bottom-up approach will be able to ensure an actual ownership of the Strategy and its sustainability in the long term.