natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. vzhledem k tomu, že v Evropské unii stále ještě žije 79 milionů osob pod hranicí chudoby, tzn. že více než 15 % občanů EU má nižší příjem než 60 % průměrné mzdy v zemi jejich bydliště; vzhledem k tomu, že 16 milionů těchto občanů dostává prostřednictvím dobročinných organizací potravinovou pomoc;
C. whereas 79 million people are still living below the poverty line in the European Union – in other words, more than 15% of EU citizens earn less than 60% of average earnings in their country of residence; whereas, of these, 16 million have received food aid from charitable institutions;
D. vzhledem ke znepokojivým údajům poskytnutým organizací FAO, podle nichž v současné době ve světě žije 925 milionů osob ohrožených podvýživou, a že se tak stále vzdalujeme dosažení rozvojových cílů tisíciletí, jež předpokládají do roku 2015 snížení chudoby a hladu na polovinu;
D. whereas the disturbing figures disclosed by the FAO, according to which 925 million people around the world are currently at risk of undernourishment, make the prospect of achieving the Millennium Development Goals, including halving poverty and hunger by 2015, even more remote;
E. vzhledem k tomu, že se na základě studií organizace FAO předpokládá nárůst světové populace ze 7 na 9 miliard do roku 2050, což bude vyžadovat zvýšení dodávek potravin minimálně o 70 %;
E. whereas, according to the FAO study, the anticipated rise in the world’s population from 7 billion to 9 billion will necessitate at least a 70% increase in food supplies by 2050;
F. vzhledem k tomu, že světová produkce obilí se zvýšila z 824 milionů tun v roce 1960 na přibližně 2,2 miliardy tun v roce 2010, a že se tedy každý rok produkce navyšuje o 27 milionů tun; pokud bude tento trend celosvětové zemědělské produkce pokračovat, bude do roku 2050 zvýšení produkce obilovin, úměrné tomu současnému, stačit pro obživu celosvětové populace; vzhledem k tomu, že ztráty po sklizni však činí přibližně 14 % celkové produkce a dalších 15 % se ztrácí při rozdělování a plýtváním domácností, mohli bychom získat tři pětiny celkové hodnoty představující potřebné navýšení potravin do roku 2050 jen tím, že bychom prostě přestali potravinami plýtvat,
F. whereas world grain production has risen from 824 million tonnes in 1960 to around 2.2 billion tonnes in 2010, 27 million tonnes being added to production every year; whereas, if global agro-production continues to follow this trend, the increase in grain production by 2050 compared with today’s figures will be sufficient to feed the world’s population; whereas, in the meantime, as post-harvest losses amount to about 14% of total production and another 15% is lost in distribution and in household waste, three-fifths of the total supply increase needed by 2050 could be achieved if we simply stopped wasting food;
G. vzhledem k tomu, že omezení plýtvání potravinami představuje důležitý počáteční krok v boji proti hladu ve světě, reakci na zvýšení poptávky podle odhadů FAO a pro zlepšení výživy obyvatelstva;
G. whereas reducing food waste is a significant preliminary step in combating hunger in the world, responding to the increase in demand predicted by the FAO and improving people’s nutritional levels;
H. vzhledem, k tomu, že méně plýtvání s potravinami by znamenalo efektivnější využití půdy, lepší řízení vodních zdrojů, a mělo by pozitivní dopady pro zemědělský sektor na celém světě, a rovněž by podpořilo boj proti podvýživě v rozvojovém světě;
H. whereas less food waste would mean more efficient land use, better water resource management, and positive repercussions for the whole agricultural sector worldwide, as well as boosting the fight against undernourishment in the developing world;
I. vzhledem k tomu, že plýtvání potravinami má nejen etické, hospodářské, sociální a výživové důsledky, ale také dopady zdravotní a environmentální, neboť nespotřebovaná masa potravin zásadním způsobem přispívá ke globálnímu oteplování a potravinový odpad je zdrojem metanu, který je jako skleníkový plyn jedenadvacetkrát silnější než oxid uhličitý;
I. whereas food waste has not just ethical, economic, social and nutritional but also health and environmental implications, since unconsumed food mountains make a major contribution to global warming and food waste produces methane, which as a greenhouse gas is 21 times more powerful than carbon dioxide;
J. vzhledem k tomu, že v rozvojových zemích plýtvají spotřebitelé potravinami minimálně; vzhledem k tomu, že jakékoli plýtvání potravinami v těchto zemích je zaviněno především finančními a technickými omezeními v celém řetězci produkce potravin;
J. whereas there is minimal wastage of food by consumers in developing countries; and whereas any food waste in those countries is mainly due to financial and technical limitations along the entire food production chain;
K. vzhledem k tomu, že v Evropě a Severní Americe v minulých desetiletích, kdy byla produkce potravin hojná, nebylo plýtvání potravinami politickou prioritou, což vedlo k celkovému zvýšení množství potravinového odpadu v potravinářském dodavatelském řetězci; vzhledem k tomu, že v Evropě a Severní Americe dochází k plýtvání potravinami převážně v maloobchodní fázi a při spotřebě, zatímco v rozvojovém světě jsou hlavními problémy ztráty ve fázi produkce, sklizně, zpracování a přepravy;
K. whereas in Europe and North America, in the previous decades, when food production was abundant, food waste was not a policy priority, which led to an overall increase in food waste along the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses are most common;
L. vzhledem k tomu, že podle nedávných studií je s každým kilogramem vyprodukovaných potravin vypuštěno do ovzduší 4,5 kg CO 2 ; vzhledem k tomu, že přibližně 89 milionů tun potravin, jež je v Evropě ročně vyplýtváno, způsobuje vznik 170 milionů tun CO 2 , což můžeme rozdělit následovně: potravinářský průmysl 59 milionů tun CO 2 /rok, spotřeba domácností 78 milionů tun CO 2 /rok, další oblasti 33 milionů tun CO 2 /rok; vzhledem k tomu, že na produkci 30 % potravin, které nakonec nejsou spotřebovány, je potřeba dalších 50 % vodních zdrojů na zavlažování, zatímco na produkci 1 kilogramu hovězího masa je potřeba 5-10 tun vody;
L. whereas, according to recent studies, for every kilogram of food produced, 4.5 kg of CO 2 are released into the atmosphere; whereas in Europe the approximately 89 Mt of food wasted produce 170 Mt CO2 eq./yr, broken down thus: food industry 59 Mt CO 2 eq./yr, domestic consumption 78 Mt CO2 eq./yr, other 33 Mt CO2 eq./yr; whereas the production of the 30% of food which ends up not being consumed accounts for an additional 50% of use of water resources for irrigation, while producing a kilogram of beef requires 5-10 tonnes of water;
M. vzhledem k tomu, že ohrožení zabezpečení dodávek potravin je zrcadlově doplněno problémy bohatého světa, jako je obezita, kardiovaskulární nemoci a rakovina vznikající následkem konzumace nadměrného množství tuků a bílkovin, což vede k tomu, že počet lidí s nadváhou je stejný jako počet podvyživených obyvatel;
M. whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
N. vzhledem k tomu, že nedávný úbytek faktorů produkce je v rozporu s potřebou zvýšit dodávky potravin v EU;
N. whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
O. vzhledem k tomu, že podpora zlepšení účinnosti potravinářského dodavatelského řetězce v rozvojových zemích může být přínosná nejen přímo pro místní ekonomiky a udržitelný růst daných zemí, ale může také nepřímo přispět k rovnováze ve světovém obchodu se zemědělskými produkty a k přerozdělování přírodních zdrojů;
O. whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
P. vzhledem k tomu, že výměna osvědčených postupů na evropské i mezinárodní úrovni i poskytnutí pomoci rozvojovým zemím mají pro celosvětový boj s plýtváním potravinami zásadní význam;
P. whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
Q. vzhledem k tomu, že vzrůstající počet členských států přijímá iniciativy pro zvýšení informovanosti veřejnosti o příčinách a důsledcích plýtvání potravinami, o způsobech, jak je omezit, a o prosazování kultury řídící se zásadami udržitelnosti a solidarity mezi vědci i ostatními občany;
Q. whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
R. vzhledem k tomu, že k plýtvání potravinami dochází ve všech článcích potravinářského dodavatelského řetězce od fáze zemědělské výroby až po fáze skladování, zpracování, distribuce, správy a spotřeby;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. vzhledem k tomu, že odpovědnost za zabezpečení potravin a zamezení plýtvání potravinami, kde je možné se mu vyhnout, náleží primárně činitelům v potravinářském dodavatelském řetězci;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. vzhledem k tomu, že některé členské státy zakazují prodej potravin za nižší než nákladovou cenu, čímž maloobchodníky zbavují možnosti prodat ke konci dne spotřebitelům zbývající čerstvé potraviny levněji, a přispívají tak k dalšímu plýtvání v potravinářském dodavatelském řetězci;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. konstatuje, že nedávno přijaté nařízení o poskytování informací o potravinách spotřebitelům objasňuje, že potraviny označené údajem „spotřebujte do“ by měly být po uplynutí data spotřeby považovány za nebezpečné;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
2. vyzývá Radu, Komisi, členské státy a zúčastněné strany potravinářského dodavatelského řetězce, aby naléhavě řešily problém plýtvání potravinami v celém dodavatelském a spotřebním řetězci a aby vytvořily pokyny a podpořily způsoby pro zlepšení účinnosti potravinářského dodavatelského řetězce pro jednotlivá odvětví, a naléhavě je vybízí, aby to pojaly v rámci evropského politického programu jako prioritu; v této souvislosti žádá Komisi, aby informovala o probíhající práci Fóra na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce a Evropského kulatého stolu pro udržitelnou spotřebu a výrobu potravin i s ohledem na doporučení týkající se toho, jak zamezit plýtvání potravinami;
Calls on the Council, the Commission, the Member States and players in the food supply chain to address as a matter of urgency the problem of food waste along the entire supply and consumption chain and to devise guidelines for and support ways of improving the efficiency of the food supply chain sector by sector, and urges them to prioritise this within the European policy agenda; calls on the Commission, in this context, to raise awareness of the ongoing work in both the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable, including with regard to recommendations on how to tackle food waste;
4. zdůrazňuje, že potravinami se plýtvá z různých důvodů, jako je nadprodukce, špatné zacílení produktu (nepřiměřená velikost či tvar), poničení produktu nebo obalu, normy uvádění výrobků na trh (problémy se vzhledem nebo vady obalů), či špatné řízení zásob a marketingových strategií;
4 Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
13. žádá o změnu zacílení podpůrných opatření na úrovni EU ohledně rozdělení potravin nejchudším občanům v Unii, pomoci Společenství pro poskytování mléka a mléčných produktů dětem do škol a programu na podporu konzumace ovoce ve školách, s ohledem na zamezení plýtvání potravinami;
Calls for the retargeting of support measures at EU level regarding the distribution of food products to the Union's least-favoured citizens, Community aid for the supply of milk and dairy products to schoolchildren, and the programme for encouraging the consumption of fruit in schools, with a view to preventing food waste;
29. vyzývá Komisi, aby se za účelem poskytnutí názorného příkladu zabývala plýtváním potravinami v samotných orgánech EU a aby přijala naléhavá a nutná opatření ke snížení velmi vysokého množství potravin, jež se každý den vyhazuje v jídelnách různých orgánů EU;
Calls on the Commission to set an example by addressing food waste within the EU institutions, and to take the necessary measures as a matter of urgency to reduce the particularly large quantity of food discarded every day in the canteens of the various EU institutions;
31. vyzývá Komisi, aby vydala ve spolupráci s členskými státy doporučení ohledně chladících teplot založená na zjevném faktu, že neoptimální a nevhodné teploty vedou k předčasné nepoživatelnosti potravin a zapříčiňují zbytečné plýtvání; zdůrazňuje skutečnost, že harmonizované úrovně teploty v celém dodavatelském řetězci by zlepšily uchovávání produktů a snížily potravinářský odpad u produktů dopravovaných a uváděných na trh přes hranice;
Calls on the Commission, in cooperation with the Member States, to issue recommendations regarding refrigeration temperatures, based on evidence that non-optimal and improper temperature leads to food becoming prematurely inedible and causes unnecessary waste; underlines the fact that harmonised levels of temperature throughout the supply chain would improve product conservation and reduce food waste for products transported and sold cross-border;
34. vyzývá členské státy, aby pro malé producenty na místní úrovni a místní skupiny producentů zajistily možnost účastnit se veřejných zakázek ohledně zavádění specifických programů, jež budou podporovat především konzumaci ovoce a mléčných výrobků ve školách;
Calls on the Member States to ensure that small local producers and local producer groups can take part in public procurement procedures for the implementation of specific programmes promoting, in particular, the consumption of fruit and dairy products in schools;
Plýtvání potravinami doznalo takových rozměrů, že je lze považovat za celosvětový problém, jenž se týká všech článků zemědělsko-potravinářského řetězce od zemědělce až po spotřebitele.
Food waste has assumed such proportions that it can be regarded as a global problem that is reflected right along the food supply chain, from the field to the fork.
Podle některých údajů, shromažďovaných již od roku 1974, se odhaduje, že od té doby se plýtvání jídlem ve světě zvýšilo o 50 %.
It is estimated, based on data gathered since 1974, that food waste around the world has risen by 50%.
K plýtvání dochází na zemědělských plochách, ve zpracovatelském průmyslu, v distribučních podnicích i v případě spotřebitelů, potravinami se plýtvá jak v průmyslových, tak v rozvojových zemích.
Waste occurs on farmland, in the processing industry, in distribution companies and in consumers’ homes; there is waste in industrialised countries and in developing countries.
Mrhání jídlem tak představuje celé jedno paralelní odvětví k odvětví produkce a má mnoho negativních dopadů.
This squandering of food generates an industry parallel to the production industry and causes a whole series of negative externalities.
Oproti otázce plýtvání potravinami stojí zásadní problém jejich zajišťování, jež vážně ohrožuje řada činitelů, mimo jiné omezené množství přírodních zdrojů ve srovnání s rostoucí světovou populací a nedostatečný přístup nejchudších vrstev populace k potravinám.
The issue of food waste conflicts with the fundamental problem of food supply, which is seriously compromised by a number of factors, including limited natural resources as compared with the growth in the world population and the meagre access of the poorest population groups to food.
Z tohoto kontextu vycházejí analýzy a úvahy o tom, jak využíváme nám dostupné potraviny.
Hence there has been a series of analyses and deliberations on the use we make of the food available to us.
Nedávná studie zadaná organizací FAO odhalila znepokojivé údaje týkající se především průmyslového světa: každý obyvatel Evropy a Severní Ameriky vyplýtvá 95 až 115 kg potravin ročně, oproti tomu v Subsaharské Africe se jedná jen o 6 až 11 kg.
A recent study commissioned by the FAO reveals some rather disturbing facts, especially as concerns the industrialised world: Europeans and North Americans waste somewhere between 95 kg and 115 kg of food per capita per year, as opposed to between 6 kg and 11 kg in sub-Saharan Africa.
Příčiny plýtvání se různí: odlišují se v jednotlivých úrovních zemědělsko-potravinářského řetězce, podle druhu produktu i místa, kde k plýtvání dochází.
The reasons for the waste are not always the same: they differ according to the various stages in the food supply chain, the product type as well as the place where the waste occurs.
Pokud rozdělíme řetězec na pět částí (zemědělskou produkci, správu a skladování, zpracování, distribuci a spotřebu), povšimneme si, jak různé chování v každé z těchto částí vede k vyřazování plně poživatelných potravin do odpadu: od ztrát při sklizni a skladování, přes špatné zajištění produktů při přepravě a chybné balení, až po špatné návyky konečných spotřebitelů při nákupu a užívání potravinových produktů.
By subdividing the food chain into five sectors (agricultural production, management and storage, processing, distribution and consumption), we see that different conduct from one sector to another leads to the discarding of perfectly edible food: from losses at the harvesting and storage stages, to insecure transport conditions, to labelling errors, to end-consumers’ bad habits when purchasing and using foodstuffs.
Pokud jde o průmyslové země, k plýtvání dochází především v konečných fázích řetězce, tzn. během distribuce a spotřeby, a jeho příčinou je zejména nadměrná produkce potravin, zatímco v rozvojových zemích k němu dochází v počátečních fázích řetězce, a to z důvodu nedostatku vyspělých zemědělských technologií, účinných dopravních systémů a infrastruktury (například uchování produktů v chladu) a možností bezpečného skladování.
As concerns the industrialised countries, most wastage is concentrated at the final stages, namely distribution and consumption, owing above all to the overabundance of food produced, whereas in developing countries it is concentrated at the early stages, owing to the lack of advanced agricultural practices, efficient transport systems and infrastructure (the cold chain, for example) and secure storage facilities.
Tyto údaje ozřejmují, že velké množství vyprodukovaných potravin může být ve skutečnosti dále použito ke konzumaci místo toho, aby bylo zničeno jako jiný odpad, což má značné dopady na životní prostředí a hospodářství a zahrnuje to i etické aspekty.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Nadměrná produkce potravin, které se následně nespotřebují, má ve skutečnosti značné dopady na životní prostředí, pokud jde o využívání energie a přírodních zdrojů (především vody) a emise plynů do ovzduší; odhaduje se totiž, že 89 milionů tun potravinového odpadu v Evropě vyprodukuje 170 milionů tun ekvivalentu CO 2 ročně.
Indeed, the production of surplus food that we do not consume has a high environmental cost, deriving from the use of energy and natural resources (first and foremost water), as well as from gas emissions into the atmosphere: the 89 million or so tonnes of food thrown away in Europe are in fact estimated to produce 170 million tonnes of CO 2 equivalent per annum.
Kromě toho, že produkce jídla, které se posléze nespotřebuje, poškozuje životní prostředí, je třeba zohlednit také náklady na zpracování a odstranění tohoto odpadu a ušlý výdělek produkujících podniků.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Boj proti plýtvání potravinami se musí stát prioritou politického programu EU; Komise, Rada a členské státy by měly vypracovat konkrétní strategie a opatření na omezení plýtvání potravinami v celém dodavatelském řetězci na polovinu do roku 2025, na zlepšení účinnosti odvětví a na zvýšení informovanosti veřejnosti o tomto tématu, jehož mnohé aspekty jsou stále ještě málo známy.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
Je nezbytné, aby občané byli informováni nejen o příčinách a důsledcích plýtvání potravinami, ale také o způsobech, jak mu zabránit; je třeba podporovat kulturu zakládající se na zásadách udržitelnosti a solidarity mezi vědci i ostatními občany, a podporovat tak příkladnější jednání.
People must be informed not only about the causes and effects of waste but also about ways of reducing it: a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity must be fostered so as to encourage better behaviour.
Zkušenosti ukazují, že spontánní iniciativy dobrovolnických nebo profesních sdružení, jež mají za cíl zviditelnit a konkretizovat kulturu zaměřenou proti plýtvání potravinami, měly tam, kde byly uskutečněny, značný úspěch.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
V této souvislosti žádáme, aby byl rok 2013 vyhlášen Evropským rokem boje proti plýtvání potravinami, což by byl významný nástroj pro zvyšování informovanosti a povědomí o tomto důležitém tématu.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
A. vzhledem k tomu, že v Evropě dosahují ztráty potravin ve stadiu pěstování, po sklizni a v průběhu zpracování a ve formě potravinového odpadu ve fázi maloobchodního prodeje a spotřeby 179 kg na osobu za rok
A. whereas in Europe food losses during the production, post-harvest and processing stages and food waste during the retailing and consumption stages amount to 179 kg/year per capita
B. vzhledem k tomu, že lze předejít 60 % potravinového odpadu z evropských domácností a že 20 % potravin je vyhozeno kvůli nejasnostem ohledně časových údajů na značení výrobků
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling