natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cílem tohoto rámce je pomáhat s řízením přechodu z fáze reakce na krizi do fáze silného, udržitelného a vyváženého globálního růstu a současně s tím řešit problémy globální nerovnováhy, které k této finanční krizi přispěly.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that contributed to the financial crisis.
Nyní je velmi důležité, aby všichni členové G20 plnili své závazky přijaté v souvislosti s tímto rámcem.
It is now important that all G20 members fully live up to their commitments made within this framework.
Zadruhé, vedoucí představitelé států G20 schválili nejdůležitější stavební kameny transformace finančního systému, včetně práce, kterou vykonal Basilejský výbor a Rada pro finanční stabilitu.
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the transformation of the financial system, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
Pro členy skupiny G20 je nyní zásadní, aby v plném rozsahu a konzistentním způsobem realizovaly dohody, k nimž se podařilo dospět, a šli plněním svých závazků příkladem.
It is now crucial for G20 members to fully and consistently implement the agreements reached and to lead by example in living up to the commitments made.
V současnosti probíhá na vnitrostátní a regionální úrovni práce na provádění záměrů skupiny G20 a konkrétních, podrobných a ambiciózních doporučení Rady pro finanční stabilitu, jejichž cílem je posílení finanční stability, a tato práce již má své výsledky.
Work is underway at national and regional levels to implement the G20 objectives and the FSB’s concrete, detailed and ambitious recommendations for strengthening financial stability, and this is already delivering results.
Některé důležité úkoly však na své splnění teprve čekají, mj. úplné provedení norem pro bankovní kapitál a likviditu, které nově stanoví Basilejská dohoda III, systematické řešení otázky fungování významných finančních institucí a rovněž i zesílení monitorování a regulace stínového bankovnictví.
But important tasks remain, inter alia to fully implement the new Basel III bank capital and liquidity standards, to address systemically important financial institutions, as well as to strengthen the monitoring and regulation of shadow banking.
Mezi další důležité oblasti patří zlepšení pevnosti a transparentnosti trhů s komoditními a OTC deriváty, vytvoření makroobezřetnostních rámců a nástrojů a dosažení shody ohledně vyšších účetních standardů.
Other important areas include improving the robustness and transparency of OTC and commodity derivatives markets, developing macroprudential frameworks and tools and achieving convergence on strengthened accounting standards.
Zatřetí zde existují významné snahy o posílení fungování mezinárodního měnového systému.
Third, important efforts are underway to strengthen the functioning of the International Monetary System.
Byla mj. zahájena práce na vytváření koncepce jednotných postupů a opatření umožňujících řešit případy kapitálových toků s destabilizačním potenciálem a řídit globální likviditu.
Work has begun inter alia on devising coherent approaches and measures to deal with potentially destabilizing capital flows as well as the management of global liquidity.
Pokud jde o oblast kapitálových toků, rád bych zdůraznil, že dočasné kontroly přílivu kapitálu by měly být chápány jako politický nástroj používaný jen v krajním případě, nikoli jako náhrada zdravých makroekonomických, makroobezřetnostních a strukturálních opatření.
With regard to the area of capital flows, I would stress that, as a rule, temporary controls of capital inflows should be seen as a policy instrument of last resort and not a substitute for sound macroeconomic, macro-prudential and structural measures.
Aby bylo možné omezit rušivé důsledky a negativní externality spojené s kontrolováním kapitálových toků, je velmi důležité, aby byla posílena mezinárodní spolupráce, například na základě dohody o zásadách a osvědčených postupech.
To limit the distortions and negative externalities of capital controls, it is indeed important to strengthen international cooperation e.g. by agreeing on principles and best practices.
Co se týče řízení globální likvidity, chtěl bych zdůraznit, že v tomto směru vítáme úsilí o lepší pochopení vzájemné finanční provázanosti.
As far as the management of global liquidity is concerned, I would emphasize that efforts to better understand financial interconnectedness are welcome.
To znamená, že žádný mechanismus umožňující usměrňovat přeshraniční likviditu na globální úrovni nebude fungovat bez přímé či nepřímé spolupráce centrálních bank, protože pouze ony jsou schopny poskytnout v potřebné výši prostředky na likviditu.
That said, any mechanism to channel cross-border liquidity at the global level will not work without the direct or indirect co-operation of central banks, since only the latter have the ability to provide the desired amounts of liquidity.
Centrální banky v této souvislosti nemohou a ani by neměly přispívat ex ante k zajištění mezinárodní likvidity v krizi.
In that context, central banks cannot, and should not, commit ex ante to the provision of international liquidity in a crisis.
Myslíte si, že ESRB a ESA budou mít skutečné pravomoci?
Do you believe the ESRB and the ESA's will have effective powers?
Součinnost a koordinaci mezi mikroobezřetnostním a makroobezřetnostním dohledem zajišťuje interinstitucionální struktura ESRB, ve kterém mají evropské orgány dohledu (ESA) zastoupení v podobě členských křesel spojených s právem hlasovat.
The interplay and coordination between micro- and macro-prudential supervision are ensured by the inter-institutional structure of the ESRB whereby the ESAs are represented through their chairs as voting members.
Spolupráci mezi ESRB a evropskými orgány dohledu (ESA) a na obecnější rovině s vnitrostátními orgány dohledu zajišťuje právní ustanovení, které ukládá obecnou povinnost spolupráce a výměny informací mezi jednotlivými složkami Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS
Furthermore, the cooperation between the ESRB and the ESAs (and more generally the national supervisors) is ensured by the provision in the legislation of a broad duty of cooperation and exchange of information among the components of the European System of Financial Supervision (ESFS
Evropský systém orgánů finančního dohledu (ESFS) tvoří výbor ESRB a evropské orgány dohledu spolu s vnitrostátními orgány finančního dohledu a smíšeným výborem orgánů dohledu. ).
The ESRB and the ESAs, together with the national financial supervisors and the Joint Committee of the ESAs, form the European System of Financial Supervision (ESFS). ).
Obzvláště důležitá bude spolupráce mezi orgány makroobezřetnostního a mikroobezřetnostního dohledu, protože se předpokládá, že makroobezřetnostní dohled bude prováděn většinou prostřednictvím nástrojů pro obezřetnostní dohled a regulaci.
The cooperation between macro and micro supervisors will be in particular crucial as macroprudential supervision is expected to be implemented mostly through prudential supervisory and regulatory tools.
Naplnění makroobezřetnostní pravomoci, která byla svěřena výboru ESRB, bude proto vyžadovat náležitou koordinaci s vnitrostátními orgány dohledu, jimž budou také určena doporučení výboru ESRB.
Therefore, the implementation of the macroprudential mandate assigned to the ESRB will require proper coordination with the national supervisory authorities that will be the addressee of the ESRB’s recommendations.
Velký význam bude mít v této souvislosti zejména role evropských orgánů dohledu (ESA), kterým v platném legislativním rámci přísluší pravomoc zajišťovat řádné sledování postupu orgánů v návaznosti na varování a doporučení výboru ESRB.
In this context, of particular importance will be the role of the ESAs, which are mandated by the legislative framework to ensure the proper follow-up to ESRB warnings and recommendations.
S formální platností byl výbor ESRB ustanoven dne 16. prosince 2010 a od té doby se uskutečnily již dvě schůze jeho generální rady, byly zřízeny dva poradní výbory a výbor je v současnosti plně funkční.
Legally established on 16 December 2010, the ESRB already had two meetings of its General Board, has established its advisory committees and is now fully operational.
Platný legislativní rámec pověřuje ECB úkolem poskytovat výboru ESRB analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu.
The ECB has been entrusted by the legislative framework with the provision of analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
ECB v této souvislosti vyvíjí maximální úsilí, aby rozšířila své schopnosti a analytické nástroje, pokud jde o provádění analýzy systémových rizik.
In this context, the ECB is making the utmost effort to enhance its capability and analytical tools to conduct systemic risk analysis.
Konkrétněji řečeno je úloha ECB, pokud jde o podporu výboru ESRB (kromě toho, že mu poskytuje sekretariát), následující:
More specifically, the ECB role in supporting the ESRB (apart from providing the Secretariat) is as follows:
· ECB bude výboru ESRB poskytovat pravidelné produkty umožňující identifikaci a hodnocení systémových rizik v EU, přičemž bude vycházet z organizace, jež byla schválena pro úkoly, které ECB plní v rámci zajišťování finanční stability;
· The ECB will provide regular products to the ESRB for the identification and assessment of systemic risk in the EU by relying on the organisation adopted for performing the ECB financial stability tasks;
· ECB se v rámci tohoto pravidelného přispívání bude opírat: (i) o analytickou infrastrukturu , která bude sloužit vývoji a udržování analytických nástrojů a metodických předpisů pro analýzu systémových rizik; (ii) o infrastrukturu pro makroobezřetnostní údaje vycházející z funkce ECB jako statistického orgánu; a (iii) o sítě pro sledování trhu , s jejichž vytvářením se počítá.
· The regular contribution of the ECB will be supported by: (i) analytical infrastructure which will develop and maintain analytical tools and methodologies for systemic risk analysis; (ii) infrastructure for macro-prudential data drawing on the ECB statistical function; and (iii) market intelligence networks to be developed.
Úspěch ESRB bude podstatně záviset na dostupnosti kvalitních a aktuálních informací, na jejichž základě bude možné provádět makroobezřetnostní dohled.
The success of the ESRB will crucially depend on the availability of high quality and timely information that enables macroprudential supervision.
K získávání takových informací bude nezbytná úzká spolupráce mezi výborem ESRB, všemi třemi evropskými orgány dohledu, ECB a příslušnými vnitrostátními orgány (dohledu) a centrálními bankami.
This will require a close collaboration between the ESRB, the three ESAs, the ECB and the relevant national (supervisory) authorities and central banks.
Důležitá bude rovněž spolupráce a sdílení informací s dalšími jurisdikcemi a podobnými orgány v jiných částech světa.
Cooperation and information sharing with other jurisdictions and similar bodies around the world will also be important.
Co se týče mikroobezřetnostního pilíře institučního rámce EU, byl evropským orgánům dohledu přidělen soubor významných pravomocí, které se týkají vydávání pravidel, vymáhání jejich dodržování a koordinace dohledu, a rovněž i soubor účinných nástrojů umožňujících vykonávání těchto úkolů.
As regards the microprudential pillar of the EU institutional framework, the ESAs have been allocated a significant set of competences, related to rule-making, enforcement of rules and coordination of supervision and with a set of effective tools to exercise these tasks.
Zaprvé, pokud jde o vydávání pravidel, evropské orgány dohledu mohou vydávat technické normy pro finanční regulaci a dohled, které buď mohou nabývat právní závaznosti tím, že je schválí Komise, nebo mohou mít povahu „měkkého“ zákona.
First, as regards rule-making, the ESAs can issue technical standards for financial regulation and supervision, which may either become legally binding through adoption by the Commission or have a soft law nature.
Očekává se, že evropské orgány dohledu s pomocí těchto nástrojů vytvoří evropský zákoník, který zaplní výše zmíněné mezery současného právního rámce, zejména pak stávající rozdíly, které přetrvávají mezi jednotlivými zeměmi v klíčových otázkách regulace.
Through these tools the ESAs are expected to set up a EU rulebook, thereby addressing the above-mentioned main lacunae of the current framework, namely the existing divergences across countries in key regulatory elements.
Evropské orgány dohledu by zadruhé měly zajistit, aby pravidla dohledu byla uplatňována jednotným způsobem.
Second, the ESAs should ensure that supervisory rules are applied in a consistent manner.
Evropským orgánům dohledu byla za tímto účelem přidělena velmi účinná pravomoc, a sice možnost přijímat právně závazná rozhodnutí určená vnitrostátním orgánům dohledu nebo (v případě jejich neplnění) za určitých konkrétních podmínek konkrétním finančním institucím, pokud to bude odůvodněné s ohledem na finanční stabilitu.
To this aim, the ESAs are granted a very effective power, namely the possibility to take legally binding decisions addressed to national supervisors or (in case of non compliance by them) even to specific financial institutions in some specific instances, when justified by financial stability considerations.
Tyto významné pravomoci (spojené s konkrétními postupy) lze uplatnit zejména (i) při řešení případů porušení práva EU ze strany orgánů dohledu; (ii) při řešení neshod mezi vnitrostátními orgány dohledu v přeshraničních vztazích; a (iii) v situaci, kdy Rady vyhlásí nouzovou situaci.
Such important powers (subject to a specific procedure) may be triggered for addressing in particular (i) the breach of EU law by supervisors; (ii) the disagreement between national supervisory authorities in cross-border situations; and (iii) when the Council declares an emergency situation.
V obou posledně jmenovaných případech podléhají pravomoci evropských orgánů dohledu důležité „fiskální doložce“, kterou obsahuje článek 38 nařízení o evropských orgánech dohledu a která stanoví, že pravomoci evropských orgánů dohledu nesmí zasahovat do pravomocí vnitrostátní fiskální správy.
In the latter two cases the ESAs’ powers are subject to the important “fiscal clause” laid down by article 38 of the ESA regulation, providing that ESAs’ powers can not impinge on the national fiscal responsibilities.
Závěrem chci ještě upozornit na to, že evropské orgány dohledu nemají žádný zvláštní nástroj pro řízení a řešení krizí.
Finally, I note that the ESAs are not allocated any specific tool as regards crisis management and resolution.
Z hlediska ECB je velmi důležité zdůraznit v krátkodobé perspektivě následující klíčové výzvy, před nimiž evropské orgány dohledu stojí:
From the ECB’s point of view it is very important to underline in the short term the following key challenges for the ESAs:
1) vymezení operačního rámce pro spolupráci a výměnu informací evropských orgánů dohledu s výborem ESRB a mezi tímto výborem a ECB;
1) the definition of the operational framework concerning the cooperation and exchange of information of the ESAs with the ESRB, together with the latter and the ECB.
2) dokončení věrohodného režimu zátěžových zkoušek.
2) the completion of a credible stress-test regime.
Pokud jde o ESRB, spatřujete možný střet zájmů v mandátu ECB ve vztahu k měnové politice?
As far as ESRB is concerned, do you see a potential conflict of interest with the ECB mandate in relation to monetary policy?
Jak sami dobře víte, prvotním cílem ECB je zachovat cenovou stabilitu v eurozóně.
As you are well aware, the ECB’s primary objective is to maintain price stability in the euro area.
Dále přispívá „k řádnému řízení politik, které provádějí příslušné orgány v oblasti … stability finančního systému“ a podporuje hladké fungování tržních infrastruktur.
Furthermore, it contributes “to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to… the stability of the financial system” and promotes the smooth functioning of market infrastructures.
Nově vytvořený výbor ESRB má na druhé straně významnou úlohu, protože je odpovědný za makroobezřetnostní dohled nad celým finančním systémem EU, identifikuje rizika z hlediska finanční stability a v případě nutnosti vydává varování před riziky a doporučení pro opatření k řešení těchto rizik.
On the other hand, the newly created ESRB is importantly responsible for macro-prudential oversight across the EU’s financial system, identifying risks to financial stability and issuing any necessary risk warnings and recommendations for action to address such risks.
Bez ohledu na to je zřejmé, že cenovou stabilitu a finanční stabilitu nelze analyzovat bez vzájemné souvislosti.
This notwithstanding, it is clear that price stability and financial stability cannot be analysed independently from each other.
Cenová stabilita přispívá v dlouhodobém výhledu k finanční stabilitě, zatímco finanční stabilita je základním předpokladem schopnosti centrální banky udržet cenovou stabilitu.
In the long-run, price stability contributes to financial stability, while financial stability is a prerequisite for the central bank’s ability to maintain price stability.
Cíle ECB i ESRB se tedy vzájemně posilují.
Thus both, the ECB’s and the ESRB’s objectives, are mutually self-reinforcing.
Neboť musí být sice plně respektována úloha výboru ESRB jako orgánu pověřeného prováděním makroobezřetnostní politiky EU, současně však bude záležet na tom, aby mezi těmito dvěma orgány probíhal dialog o politických problémech, které mohou mít vliv na systémová rizika.
Indeed, while fully respecting the ESRB’s role as the body responsible for EU macroprudential policy, it will be important for there to be dialogue between the two bodies on policy issues that can affect systemic risk.
Jsem plně přesvědčen, že institucionální nezávislost ECB a ESRB zajistí, že příslušné politické nástroje budou směřovat k cílům, pro něž byly tyto nástroje vytvořeny.
I am fully confident that the institutional independence of the ECB and ESRB will make sure that the respective policy instruments will be geared to the objectives for which these have been designed.
Jak vnímáte úlohu ECB v bankovním dohledu v budoucnu?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the future?
Úloha ECB v oblasti finančního dohledu je jasně definována Smlouvou, v níž se uvádí, že ECB přispívá k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné vnitrostátní orgány v oblasti bankovního dohledu a stability finančního systému.
The ECB’s role in financial supervision is clearly defined by the Treaty in terms of contribution to the smooth conduct of the policies pursued by competent national authorities in the field of banking supervision and financial stability.
Smlouva navíc členským státům dává možnost pověřovat ECB konkrétními úkoly, jež se týkají opatření, která mají souvislost s obezřetnostním dohledem nad úvěrovými a finančními institucemi.
Moreover, the Treaty provides Member States with the possibility to assign to the ECB specific tasks concerning policies relating to the prudential supervision of credit and financial institutions.
K využití této možnosti došlo například tím, že ECB byla pověřena úkolem poskytovat výboru ESRB analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu.
This possibility has been exploited for instance by attributing to the ECB the responsibility to provide the analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Tento nový institucionální rámec EU, který je soustředěn na výbor ESRB a evropské orgány dohledu, podporuji a předpokládám, že bezproblémová součinnost a efektivní fungování jeho dvou pilířů, makro- a mikroobezřetnostního dohledu, vytvoří účinný rámec pro podporu finanční stability v EU.
I support the new EU institutional framework centred on the ESRB and the ESAs and I expect that the smooth interplay and effective functioning of its two pillars, macro and microprudential supervision will provide an effective framework to promote financial stability in the EU.
Co považujete za nejnaléhavější aspekty v právních předpisech týkajících se finančních služeb?
What do you see as the most pressing issues in the financial services legislation?
Rada pro finanční stabilitu, které mám tu čest předsedat, vykonala pod záštitou skupiny G20 pozoruhodné množství práce.
Under the auspices of the G20, the Financial Stability Board, which I have the honour to Chair, has done a remarkable amount of work.
Ani na mezinárodní ani na evropské úrovni není ovšem tato práce ještě ani zdaleka u konce.
However, both at international level as well as at European level the work is far from finished.
Dovolím si zde zmínit čtyři problémy, na kterých je třeba ještě dále pracovat, a i nadále rychlým tempem.
Let me mention four issues on which work needs to progress and stay apace.
Zaprvé, co se týče Basilejské dohody III, hlavní výzvu, před níž stojíme, představuje to, aby byl tento nový rámec včas, v plném rozsahu a konzistentním způsobem proveden a aby během pozorovací doby bylo provedeno komplexnější hodnocení některých těchto nových opatření, jako jsou koeficient zadlužení a standardy likvidity, a spolu s ním i případné úpravy.
Firstly, as regards Basel III, the main challenge ahead lies in a timely, full and consistent implementation of the new framework, as well as a fuller assessment of and possible adjustments to some of the new measures, such as the leverage ratio and liquidity standards, during the observation period.
Úpravy odpovídající těmto opatřením budou založeny na informacích shromážděných během pozorovacího období a budou se zaměřovat na všechny nezamýšlené důsledky, které by z těchto opatření mohly vyplývat pro jednotlivé banky, bankovní sektor, finanční trh a hospodářství jako celek.
Adjustments to these measures will be based on the information gathered during the observation period, and will address any unintended consequences for individual banks, the banking sector, the financial market and the economy as a whole.
Pro vytvoření rovných podmínek soutěže a s ohledem na to, aby nedocházelo k regulačním arbitrážím, je dále důležité, a to jak v celosvětovém měřítku, tak i v rámci EU, aby Basilejská dohoda III byla v plném rozsahu a konzistentním způsobem provedena do vnitrostátních právních předpisů a regulačních opatření (v Evropě prostřednictvím směrnici o kapitálových požadavcích (CRD IV)), která budou respektovat jak literu, tak ducha.
Furthermore, in order to create a level playing field and avoid regulatory arbitrage, globally as well as in the EU, it is important that Basel III is fully and consistently transposed into national legislation and regulation (in Europe via CRD IV), in both letter and spirit.
V souvislosti s nedávnými diskusemi o návrhu znění směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV) podotýkám, že Basilejská dohoda III stanoví minimální normy, které mohou jednotlivé země překročit.
I note, with reference to recent discussions of the draft CRD IV text, that Basel III sets minimum standards which countries should be free to exceed.
Zadruhé, co se týče systémově důležitých finančních institucí, Rada pro finanční stabilitu a Basilejský výbor pro bankovní dohled mají v úmyslu předložit na summitu skupiny G20 ke schválení doporučení týkající se identifikace systémově důležitých finančních institucí v této skupině, požadovaného stupně dodatečného pokrytí ztrát a opatření na zlepšení nástrojů a režimů řešení problémů.
Secondly, as regards systemically important financial institutions, the Financial Stability Board and the Basel Committee on Banking Supervision are committed to delivering to the November G20 Summit for endorsement recommendations on the identification of G-SIFIs, as well as the appropriate degree of additional loss absorbency and measures to improve resolution tools and regimes.