natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- s ohledem na své usnesení ze dne 25. září 2007 o pracovním plánu pro obnovitelné zdroje energie v Evropě
- having regard to its resolution of 25 September 2007 on the Road Map for renewable energy in Europe
Přijaté texty, P6_TA(2007)0406 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0406 . ,
- s ohledem na své usnesení ze dne 31. ledna 2008 o akčním plánu pro energetickou účinnost: využití možností
- having regard to its resolution of 31 January 2008 on an Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential
Přijaté texty, P6_TA(2008)0033 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0033 . ,
- s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2008 o globálním fondu pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii
- having regard to its resolution of 13 March 2008 on the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
Přijaté texty, P6_TA(2008)0096 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0096 . ,
- s ohledem na svůj postoj ze dne 11. března 2008 k Evropskému inovačnímu a technologickému institutu
- having regard to its position of 11 March 2008 on the European Institute of Innovation and Technology
Přijaté texty, P6_TA(2008)0081 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0081 . ,
- s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Bruselu ve dnech 8. a 9. března 2007,
- having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 8 and 9 March 2007,
- s ohledem na závěry Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku ze dne 28. února 2008 o evropském strategickém plánu pro energetické technologie,
- having regard to the conclusions of the Transport, Telecommunications and Energy Council of 28 February 2008 on the European Strategic Energy Technology Plan,
- s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Bruselu ve dnech 13. a 14. března 2008,
- having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 13 and 14 March 2008,
- s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A6-0255/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0255/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že Parlament, Rada a Komise ve svých oznámeních zdůraznily, že cílem evropské energetické politiky a politiky v oblasti ochrany klimatu je boj proti změně klimatu, zlepšení zabezpečení dodávek energie a konkurenceschopnosti evropského hospodářství,
A. whereas successive announcements by Parliament, the Council and Commission have stressed that the objectives of European energy and climate policy are tackling climate change, improving energy security and enhancing the competitiveness of the European economy,
B. vzhledem k tomu, že hrozba, kterou představuje změna klimatu, stále roste a jednání skupiny COP14 v Poznani a COP15 v Kodani budou mít zásadní význam pro dosažení mezinárodní dohody o změně klimatu, která by měla nahradit režim zavedený Kjótským protokolem,
B. whereas the threat posed by climate change continues to grow and the COP14 talks at Poznan and COP15 talks at Copenhagen will be of critical importance to achieving an international agreement on climate change to replace the Kyoto protocol regime,
C. vzhledem k tomu, že Sternova zpráva o ekonomických aspektech klimatických změn uznává, že náklady vyplývající z nečinnosti při zmírňování změny klimatu zdaleka převyšují náklady na aktivní přístup,
C. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change recognises that the cost of inaction in mitigating climate change far outweighs the cost of action,
D. vzhledem k tomu, že závislost EU na dovozu fosilních paliv by se do roku 2030 mohla zvýšit na 65 % celkové spotřeby,
D. whereas the EU's dependency on imports of fossil fuels could increase to 65% of total consumption by 2030,
E. vzhledem k tomu, že Komise odhadla, že dosažení cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a v oblasti obnovitelných zdrojů energie v EU bude do roku 2020 stát EU 70 miliard EUR ročně,
E. whereas the Commission has estimated that it will be costing EU EUR 70 billion per annum by 2020 to achieve the EU's greenhouse gas reduction and renewable energy targets,
F. vzhledem k tomu, že zlepšení energetické účinnosti je jedním z opatření s nejlepším poměrem nákladů a přínosů, pokud jde o snížení emisí skleníkových plynů,
F. whereas improving energy efficiency is one of the most cost-effective means of cutting greenhouse gas emissions,
G. vzhledem k tomu, že výzkum a technologický rozvoj jsou klíčové pro splnění cílů evropské energetické politiky,
G. whereas research and technological development are key to achieving the objectives of European energy policy,
H. vzhledem k tomu, že lepší součinnost v budoucím evropském výzkumu energetických technologií může jen povzbudit udržitelný hospodářský růst, přispět ke komparativním výhodám evropského hospodářství, zlepšit zaměstnanost, a tím pomoci k dosažení cílů Lisabonské strategie a v boji proti změnám klimatu,
H. whereas better synergy in future European energy technology research can only stimulate sustainable economic growth, contribute to the comparative advantages of the European economy, improve employment and thus help achieve the objectives of the Lisbon strategy and combat climate change,
I. vzhledem k tomu, že sedmý rámcový program vyčleňuje na energetický výzkum ve stanoveném sedmiletém období pouze 2,3 miliard EUR,
I. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) allocates only EUR 2,3 billion over the seven-year programming period to energy research,
J. vzhledem k tomu, že investice soukromého sektoru do výzkumu energetických technologií jsou v Evropské unii velmi omezené ve srovnání s úsilím našich konkurentů, a dokonce i ve srovnání s jinými evropskými průmyslovými odvětvími,
J. whereas private sector investment in research on energy technologies is very limited in the European Union in comparison to the efforts being made by our competitors, and even by other European industries,
K. vzhledem k tomu, že se od 80. let 20. století v EU značně snížil objem finančních prostředků z veřejných a soukromých zdrojů určených na výzkum a že si Evropa v mezinárodním srovnání ukazatele inovací „výše výdajů na výzkum technologií“ vede špatně,
K. whereas public and private energy research budgets in the EU have declined substantially since the 1980s, and Europe performs poorly when innovation indicators based on technology research spending levels are compared at international level,
L. vzhledem k tomu, že veřejný zásah do podpory nových, čistších energetických technologií je nezbytný a odůvodněný, neboť tyto technologie jsou zpočátku nákladnější než ty, které nahrazují, a v počáteční fázi zavádění na trh nemusí proto přinést v krátkodobém výhledu obchodní zisky nebo lepší ceny pro spotřebitele,
L. whereas public intervention in support of new, less-polluting energy technologies is necessary and justified since these are initially more costly than those they replace and, at the initial market penetration stage, may therefore not bring with them either short-term trading profits or better prices for consumers,
Potřeba strategického plánu pro energetické technologie
Need for a Strategic Energy Technology Plan
3. domnívá se, že pro splnění těchto cílů je zásadní snížit náklady na čistou energii a posílit inovaci v odvětví energetiky; domnívá se, že to nezbytně vyžaduje zlepšení procesu přenosu technologií z výzkumných středisek do podniků, snížení času potřebného pro zavedení na trh, ukončení stávající technologické a regulativní setrvačnosti a zlepšení vzájemného propojení sítí;
Considers that in order to achieve those targets it is vital to reduce the cost of green energy and to boost innovation in the energy sector; believes that this makes it necessary to improve the process of technology transfer from research centres to enterprises, cut market penetration times, end the current technological and regulatory inertia and enhance network interconnectivity;
Koordinace a strategické plánování
Co-ordination and Strategic Planning
12. zdůrazňuje potřebu posílení mezinárodní spolupráce v zájmu realizace soudržné a diferencované strategie ve vztahu k rozvinutým, rozvojovým a rychle se rozvíjejícím ekonomikám;
Stresses the need to reinforce international cooperation in order to implement a coherent and differentiated strategy in relation to developed, developing and emerging economies.
Přenos výzkumu a technologií
Research and technology transfer
Evropské průmyslové iniciativy
European Industrial Initiatives
40. s ohledem na potřebu větší doplňkovosti mezi fondy EU podporuje návrhy ve sdělení Komise „Konkurenceschopnost evropských regionů na základě výzkumu a inovací“; vítá pro tyto účely praktický průvodce Komise o koordinaci finančních prostředků EU z regionálních a vnitrostátních zdrojů a ze zdrojů EU a EIB v oblasti výzkumu a vývoje a inovací; souhlasí s Komisí, že existuje potřeba lépe informovat zúčastněné strany ohledně čl.
Emphasises the need to increase EU research capacity; calls therefore for more funding for human resources and training in the energy technology sector; calls also for greater coordination between Community and national financial instruments to support training and research, in particular the Seventh Framework Programme;
5 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o využívání finančních prostředků ze dvou různých zdrojů Společenství pro tytéž soubory způsobilých nákladů;
Supports, in the light of the need for more complementarity between the EU funds, the proposals in the Communication from the Commission 'Competitive European regions through regions and innovation'; welcomes for that matter the Commission's practical guide on coordinating EU funds from regional, national, EU and EIB sources in the field of R&D and innovation; agrees with the Commission that there is a need to communicate better to stakeholders Article 54(5) of the Council Regulation (EC) No 1083/2006 on the use of funding from two different Community sources for the same set of eligible costs;
41 vyzývá Komisi, aby v souvislosti s předložením plánu financování vysvětlila, v čem spočívá přínos společného evropského úsilí v jednotlivých technologických oblastech, a aby vyložila poznatky týkající se udržitelnosti rozvoje jednotlivých technologií;
41 Calls on the Commission, when presenting the financial plan, to explain where joint European action provides added value in the various technology sectors and set out the findings relating to the sustainability of the various technological developments;
Potřeba nových technologií
New technologies are needed
Evropská komise předložila dne 23. ledna 2008 balíček návrhů zaměřených na splnění dvou klíčových cílů, na kterých se shodla na zasedání Evropské rady v roce 2007, a to:
On 23rd January 2008, the European Commission launched a package of proposals aimed at delivering two key targets agreed at the European Council in 2007, namely:
· snížení emisí skleníkových plynů v EU do roku 2020 nejméně o 20 %,
· A reduction of at least 20% in EU greenhouse gas emissions by 2020.
· 20% podíl obnovitelných zdrojů energie na spotřebě energie v EU do roku 2020.
· A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Tyto cíle představují zásadní příspěvek k celosvětovému úsilí v boji proti změně klimatu.
These targets represent a vital contribution to global efforts to tackle climate change.
Pokud máme po roce 2020 splnit cíl EU, kterým je omezení globální změny klimatu na 2 °C, bude zřejmě třeba do roku 2050 snížit emise v EU o 60–80 %.
Beyond 2020, if we are to meet the EU's goal of limiting global climate change to 2 o C, emissions reductions of 60-80% in the EU are likely to be needed by 2050.
Klíčem k tomuto snížení je zavedení ceny uhlíku v rámci systému obchodování s emisemi v EU, což je pro naše hospodářství skutečně průlomové pojetí.
Key to the achievement of these reductions is the introduction of a carbon price through the EU Emissions Trading System, which is a real breakthrough concept for our economy.
EU musí stanovit tyto cíle způsobem, který zajistí, že její hospodářství zůstane konkurenceschopné.
The EU must deliver these targets in a way which ensures that its economy remains competitive.
Komise odhaduje, že náklady na dosažení těchto cílů EU budou do roku 2020 ročně na úrovni 0,45 % HDP, tj. přibližně 70 miliard EUR.
The Commission estimates the cost of achieving the EU's targets will be 0.45% of GDP, or around EUR 70bn per year, by 2020.
Kromě výzvy, kterou představuje změna klimatu, existuje také výzva zachování zabezpečení dodávek energie v souvislosti s rostoucí závislostí na dovozu energie, jež pravděpodobně v roce 2030 vzroste na 65 %.
Alongside the challenge of climate change there is the challenge of maintaining the EU's energy security in the face of an increasing reliance on energy imports, expected to increase to 65% in 2030.
Jen závislost na dováženém zemním plynu má do roku 2030 vzrůst na 84 % dodávek.
Reliance on imported gas alone is likely to increase to 84% of supply by 2030.
Při řešení změny klimatu a zabezpečení dodávek i při udržování konkurenceschopnosti evropského hospodářství v celosvětovém měřítku bude muset hrát zásadní úlohu rozvoj a používání nových energetických technologií.
In meeting both challenges, environmental and security of supply, and in keeping the EU economy competitive worldwide, the development and deployment of new energy technologies will have to play a vital role:
· Za prvé budou třeba nové technologie, které zajistí, že EU bude moci dosáhnout svého cíle snížení emisí s co nejnižšími náklady.
· Firstly, new technologies will be needed to ensure the EU can meet its emissions reduction targets at lowest cost.
Vzhledem k tomu, že EU zaujímá vedoucí postavení v přijímání opatření proti změně klimatu, měla by také usilovat o využití tohoto postavení tím, že zajistí, aby evropské společnosti udávaly tempo v rozvíjení nových úsporných nízkouhlíkových technologií a služeb.
Also, as the EU is leading in taking action on climate change, it should aim to exploit this position by ensuring that its companies are leading the development of new low cost low carbon technologies and services.
Průkopníci potřebují zdravé podněty, aby mohli prolomit současný stav používaných technologií.
The 'first movers' need sound incentives to break through the current state of technology used.
· Za druhé je nových technologií zapotřebí na celém světě.
· Secondly, new technologies are needed globally.
EU, na kterou připadá přibližně 14 % celkového objemu emisí skleníkových plynů, nemůže bojovat proti změně klimatu sama.
The EU, which accounts for around 14% of global greenhouse gas emissions, cannot tackle climate change alone.
Odhadované zvýšení emisí vyplývající z hospodářského růstu ve velkých rozvojových zemích, jakými jsou Čína a Indie, je zdrojem obav.
Projected increases in emissions from growth in large developing countries such as China and India, are a cause for concern.
Očekává se, že například Indie do roku 2020 zdvojnásobí poptávku po energii.
India, for example, is expected to double its energy demand by 2020.
Je třeba s těmito zeměmi úzce spolupracovat a pomoci jim používat technologie, které splní jejich očekávání, ale zároveň povedou ke snížení emisí.
There is a need to work closely with these countries to help them deploy technologies which achieve their expectations for growth whilst minimising emissions.
· A konečně nové technologie, například obnovitelné zdroje energie a zachycování a uchovávání uhlíku, a též energetická účinnost při výrobě a úspory při konečném využívání (zejména úspory v průmyslu náročném na energii), budou významné pro zabezpečení dodávek energie – například tím, že ukážou EU nové způsoby využívání původních zdrojů energie, aniž by došlo ke zvyšování emisí.
· Finally, new technologies, such as Renewable energy and Carbon Capture and Storage (CCS), as well as the efficiency of energy generation and end use efficiency savings (specifically savings in energy consuming industry), will be important for energy security - e.g. by providing the EU with new ways to exploit indigenous energy resources without driving up emissions.
Potřebujeme si lépe ujasnit, jaké jsou původní zdroje energie v EU a jak by mohly být s pomocí nových technologií lépe využity.
We need to develop a much clearer idea of what the EU's indigenous energy resources are, how they could be better exploited using new technologies.
Současná výše investic do energetických technologií je nedostatečná
The current level of investment in energy technologies is insufficient
Z plánu SET vyplývá, že EU v současnosti celkově zaostává v investicích do nových technologií, a to ve veřejném i soukromém sektoru.
Overall, as the SET Plan makes clear, the EU is currently falling short - in both the public and private sectors - in its investment in new energy technologies.
Objem finančních prostředků na výzkum se od 80. let 20. století snižuje.
Research budgets have declined since the 1980s.
Rozpočty na výzkum v EU dostatečně nezohledňují výzvy, které představují naše střednědobé a dlouhodobé cíle, a neodráží priority, které Komise, Rada a Parlament v politických prohlášeních opakovaně stanovily pro boj proti změnou klimatu.
EU research budgets have not properly factored in the challenges presented by our medium and long term targets; and do not reflect the priority that the Commission, Council and Parliament has placed on tackling climate change in repeated policy statements.
V současnosti jsou výdaje EU na energetický výzkum dle sedmého rámcového programu zlomkem toho, co budou stát cíle do roku 2020 (2,3 miliard EUR ve srovnání s možností 700 miliard EUR).
Currently, under FP7, the EU spending on energy research a fraction of what the 2020 targets will cost (EUR 2.3bn vs a potential EUR 700bn).
Plán SET nelze provádět s tak malým objemem prostředků, jaký je k dispozici v sedmém rámcovém programu, nebo tak, že se bude pouze podporovat dobrovolné poskytování zdrojů průmyslovými odvětvími, členskými státy, místními a regionálními orgány a finančními institucemi.
The SET Plan cannot be implemented using the small amount of funding available under FP7, or by simply encouraging voluntary commitments of resources from industry, Member States, local and regional government and financial institutions.
Pokud chceme, aby se tyto subjekty zavázaly k poskytování většího množství prostředků, musíme začít tím, že se zavážeme poskytovat více prostředků na úrovni EU.
If we want to these bodies to commit more resources then we must start by committing greater resources at the EU level.
Na úrovni EU je proto třeba značně zvýšit podporu energetickým technologiím.
There is a clear case, therefore, for a substantial increase in support for energy technologies at EU level.
Zdá se, že zvýšení objemu finančních prostředků na výzkum v oblasti energií, demonstrací a uvádění na trh o dalších 10 miliard EUR do konce finančního výhledu na léta 2007 až 2013 je za těchto okolností poněkud skromným příspěvkem.
An increase in the budget for energy research, demonstration and commercialisation by an additional EUR 10 billion until the end of Financial Perspective 2007-2013 would seem a rather modest contribution in the circumstances.
Financování chybí zejména ve stadiu demonstrací nových technologií a jejich uvádění na trh.
Funding is particularly lacking in the demonstration and commercialisation phase of new technologies.
To je zvláště významné pro rozvoj technologií potřebných pro splnění cíle EU pro rok 2020.
This is particularly important for the development of technologies needed for the EU's 2020 target.
Pravděpodobně však bude třeba zvýšit též investice do výzkumu, což je klíčem k rozvoji technologií do roku 2030 i později; proto je důležité navýšit také finanční prostředky na energetické priority v rámcových programech.
But increased investment in research, key to the development of technologies for 2030 and beyond, is also likely to be needed; so it is important to also increase the financing of the energy priorities in the Framework Programmes.
To je velice naléhavé.
This is a matter of urgency.
Z hlediska doby potřebné na demonstrace nových technologií a jejich uvádění na trh není rok 2020 daleko.
Looked at in terms of the lead times for the demonstration and commercialisation of new technologies, 2020 is not far away.
Nové investice je nutné učinit okamžitě, pokud se mají v tomto časovém období projevit a pokud chceme skutečně pomoci naší energetice a hospodářství EU jako celku.
New investments are needed immediately if they are to have an impact in this timescale, and if we really want to help our energy industry and the whole EU economy.
Je škoda, že rozpočtový proces EU není zkoordinován s plánem SET.
It is unfortunate that the EU budgeting process is out of step with the SET plan.
Komise by však měla prozkoumat možnosti pro použití dalších zdrojů.
But the Commission should explore for opportunities to deploy additional resources.
Střednědobý přezkum je také významnou příležitostí pro předložení návrhů na nové finanční prostředky a Komise by je měla předložit.
The mid term review also provides an important opportunity to bring forward proposals for new funding, and the Commission should do this.
Navýšení finančních prostředků na úrovni EU nemůže nahradit financování z veřejného nebo soukromého sektoru.
This increased level of EU-level funding cannot be a substitute for any other public or private sector funding.
Mechanismus financování by měl být nastaven tak, aby podpořil soukromé a jiné zdroje financování a sloučil je.
Funding mechanisms should be designed which leverage and pull together private and other sources of funding.
Financování ze zdrojů EU by mělo být také sladěno s nástroji „táhnoucími trh“, například normami pro výrobky a systémem pro obchodování s emisemi.
EU funding should also work in tandem with 'market pull' instruments, such as product standards and Emissions Trading.
Navýšením financování na úrovni EU se však zvýší důvěra všech veřejných orgánů i soukromého sektoru ve spolupráci a investice.
But increasing funding at EU level will increase the confidence of all the public authorities and the private sector to work together and invest.
V tomto ohledu jsou důležitým návrhem evropské průmyslové iniciativy.
The proposed European Industrial Initiatives are an important proposal in this regard.
Komise navrhla, aby tyto iniciativy měly různé formy podle potřeb jednotlivých technologií/odvětví.
The Commission has proposed that these Initiatives should take different forms according to the needs of their particular technology/ sector.
Mělo by se jednat o postup zdola nahoru založený na návrzích předkládaných zástupci průmyslu, dotčenými členskými státy, regionálními a místními orgány nebo výzkumnými středisky, přičemž financování ze strany EU by působilo jako důležitý katalyzátor.
This should be a bottom up process, driven by proposals from the industry, interested Member States, regional and local government, and/or research centres, with the potential for EU funding acting as an important catalyst.
Takto bude dán základ pro strategická spojenectví mezi těmito subjekty a vznikne mechanismus, díky kterému bude možné soustředit finanční příspěvky a správně je zaměřit.
In this way, they will provide the basis for strategic alliances between these bodies, and a mechanism within which financial contributions can be pooled and focussed.
Stávající podpora je roztříštěná a vyžaduje lepší koordinaci
Existing support is fragmented and needs better co-ordination
V plánu SET se také uvádí, že stávající podpora je roztříštěná a vyžaduje lepší koordinaci.
The SET Plan also indicates that existing support is fragmented, and needs to be better co-ordinated.
Založení řídící skupiny Evropských společenství členských států a evropského spojenectví pro energetický výzkum vnitrostátních výzkumných ústavů je vítaným krokem.
The new European Community Steering Group of Member States and new European Energy Research Alliance of National Research Institutes are welcome.