natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V posouzení dopadu směrnice jsou uvedeny zajímavé podrobnosti ohledně druhu rovnosti, na nějž se zaměřuje celá škála opatření obsažených v návrhu směrnice.
The impact assessment provides us with interesting details of the type of equality targeted by the range of measures contained in the proposal for a directive.
Uvádí se v něm, že
It indicates that:
„cílem veškeré činnosti je dosáhnout větší rovnosti mezi muži a ženami, pokud jde o jejich účast na trhu práce, a dokonalejší sladění pracovního, soukromého a rodinného života“.
" the objectives of any action would be to achieve more gender equality in labour market participation rates and a better reconciliation of professional, private and family lives."
Toto prohlášení je v přímém rozporu s odůvodněním různých pozměňovacích návrhů předložených proto, že „tato směrnice se tedy nedotýká otázky rovných příležitostí a rovného zacházení v oblasti práce a zaměstnanosti, ani sladění rodinného a soukromého života“ .
This statement conflicts directly with the justification for the various amendments tabled to the effect that “ This directive does not thus affect the issues of equal opportunities and equal treatment in matters of employment and occupation or of achieving a balance between work and private and family life.”
Opatření zaměřená na ochranu těhotných a kojících žen a žen krátce po porodu se týkají přímo problematiky sladění práce a rodinného a soukromého života.
The measures designed to protect women when they are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding are directly concerned with reconciling work with family and private life.
Tato opatření umožňují ženě, aby se rozhodla, zda se soustředí na svůj rodinný život, aniž by tím trpěl její pracovní život.
Those measures allow a woman to choose to occupy herself with her family life without her working life suffering.
Z logického a formálního hlediska se dá říci, že se tato otázka dotýká i mužů, statistiky však ukazují, že zapojení do rodinného života znevýhodňuje pracovní život mužů daleko méně, jelikož na ženách stojí mnohem větší část odpovědnosti za rodinný život.
Logically and formally, it may be said that this question also concerns men; however, statistics show that the development of a family life disadvantages men much less in their professional lives, since women assume a significantly greater part of the responsibility for family life.
V posouzení dopadu směrnice se v této souvislosti uvádí sdělení Komise, jež se zabývá otázkou opatření zaměřených na zmenšení rozdílu v odměňování žen a mužů:
The impact assessment quotes in this connection a Commission communication concerned with countering the pay gap between women and men:
„Rodičovství trvale snižuje pouze míru zaměstnanosti žen, nikoliv mužů.
" Parenthood permanently reduces the employment rate of women but not that of men.
V důsledku toho je profesní dráha žen přerušována častěji, je pomalejší a kratší, a proto je méně odměňována.“
As a result women have careers which are more disjointed, slower and shorter and thus less financially regarding ."
Proto aby bylo možné zajistit rovnost mužů a žen v zaměstnání a jejich rovné profesní příležitosti, opatření zaměřená na lepší sladění pracovního a rodinného života, i když se některá z nich týkají pouze žen, přímo napomáhají vytvořit skutečnou rovnost, které se zatím nepodařilo dosáhnout.
Consequently, in order to establish male/female equality at work and equality of opportunities in careers, measures to promote reconciliation of professional and family life – even if some of them are addressed only to women – directly assist in creating a substantive equality, which has not yet been achieved.
Podle posouzení dopadu směrnice proto opatření uvedená v jejím návrhu pomohou při vytváření rovnosti obou pohlaví, pokud jde o míru jejich uplatnění na trhu pracovních příležitostí.
The measures set out in the proposal for a directive will therefore help, according to the impact assessment, to produce equality of the sexes as regards their rate of participation in the employment market.
Jsou skutečně předkládány argumenty, že prodloužení mateřské dovolené může ženám zajistit větší stabilitu v zaměstnání, které měly před těhotenstvím
Indeed, it is argued that lengthening maternity leave may secure women greater stability in the job which they held before pregnancy
Podle posouzení dopadu směrnice existují předpoklady, že prodloužení mateřské rodičovské o čtyři týdny může vést k tomu, že ženy nebudou muset k prodloužení své nepřítomnosti v zaměstnání tak často využívat rodičovskou dovolenou.
Thus the impact assessment predicts that a four-week increase in maternity leave may result in women being obliged less often to prolong their absence by taking parental leave.
Poskytnutí těchto dalších čtyř týdnů umožní, aby si matky vytvořily k dítěti silnější pouto a také aby ochotněji využily služeb zařízení péče o dítě.
The grant of those additional weeks will enable mother and child to create a stronger bond while also enabling the mother more readily to make child-care arrangements.
V posouzení dopadu směrnice se v této souvislosti uvádí, že „delší mateřská dovolená by mohla překlenout dobu, než bude k dispozici zařízení péče o dítě“
The impact assessment states in this regard that " a longer maternity leave period could be a helpful way to bridge the time before childcare is available "
Zpráva o posouzení dopadu – SEC(2008)2596 , s 35. .
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.35 .
A konečně ustanovení návrhu směrnice, podle něhož bude moci zaměstnaná žena po mateřské dovolené požádat zaměstnavatele o změnu délky a rozvržení pracovní doby
Lastly, the provision of the proposal for a directive which will enable the worker to ask her employer to make changes to her working hours and patterns
Většinu osob pracujících na částečný úvazek tvoří ženy. .
Most part-time workers are women. .
Zaměstnavatel není povinen takového žádosti vyhovět, bylo však zjištěno, že tento druh opatření, které je v současné době v platnosti ve Velké Británii, má pozitivní vliv na udržení si zaměstnání, které žena zastávala před narozením dítěte.
The employer is not obliged to grant the worker’s request, but it has been found that this type of provision – currently in force in the United Kingdom – has had a positive impact on keeping women in the job which they had before their child was born.
Zpráva o posouzení dopadu – SEC(2008)2596 , s 33.
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.33
Závěr analýzy
Conclusion of the analysis
Je tomu tak proto, že v podstatě neobsahuje opatření, která by se vztahovala jak na muže, tak i na ženy, ale pouze opatření, která platí pro ženy.
Whilst that link exists, it remains nonetheless that it may seem hard to classify the directive on the protection of women who are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding.
Na druhé straně to není v povaze takového druhu pozitivního opatření, jaké umožňuje čl.
This is because in substance it does not lay down measures applying both to men and women, but only to the latter.
Pozitivní opatření umožňují přijímání specifických opatření zaměřených na to, aby bylo v případě méně zastoupeného pohlaví dosaženo účinné rovnosti.
Positive measures enable specific measures to be taken to assist the under-represented sex in enjoying effective equality.
Tato opatření jsou však svou povahou dočasná a musejí přestat platit v okamžiku, kdy je této rovnosti dosaženo.
However, such measures are temporary in nature and must cease to be when equality is attained.
Rovnosti mezi muži a ženami, pokud jde o těhotenství, však nemůže být dosaženo nikdy, protože biologická výbava žen je staví do jiné situace než v případě mužů.
But equality between men and women with regard to pregnancy will never be attained since the biological condition of women puts them in a different situation than men.
Někteří komentátoři klasifikují tato ochranná opatření jako výjimku ze zásady rovnosti, je však vhodnější je označit za opatření, která umožňují dosáhnout účinné rovnosti mezi muži a ženami, jelikož brání diskriminaci žen (zákazem jejich propouštění apod.) a prostřednictvím povinností, které ukládají (právo na návrat do zaměstnání a na využití všech výhod spojených s jejich zaměstnaneckou smlouvou), poskytují ženám de facto rovné zacházení a možnost netrpět nevýhodami spojenými s jejich stavem příznačným pro ženy a zároveň jim poskytují práva spojená s jejich specifickými potřebami (mateřská dovolená).
Some commentators classify such protective measures as exceptions to the principle of equality, but it seems more correct to describe them as measures enabling effective equality to be achieved between men and women in so far as they prevent discrimination against women (through the ban on dismissal, etc) and enable women through the obligations they impose (right to return to their job and to benefit by all the advantages linked to their contract of employment) to benefit de facto from equal treatment and not to suffer the disadvantage of their condition as women, while granting them rights related to their specific needs (maternity leave).
Směrnice Rady 76/207/EHS ze dne 9. února 1976 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (Úř. věst.
Council Directive 76/207/EEC of 9 February 1976 on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions, OJ 1976 L 39, p.
1976 L 39, s. 40). , v němž se uvádí:
40. , which provides as follows:
Touto směrnicí nejsou dotčena ustanovení týkající se ochrany žen, zejména pokud jde o těhotenství a mateřství.“
This Directive shall be without prejudice to provisions concerning the protection of women, particularly as regards pregnancy and maternity."
Ve svém rozsudku ve věci Hofmann
In its judgment in Hoffmann
Věc 184/83 Hofmann vs. Barmer Ersatzkasse [1984] Sb. rozh.
Case 184/83 Hofmann v. Barmer Ersatzkasse [1984] ECR 3047. and as consistently held thereafter
Tím, že Soudní dvůr prohlásil, že ochrana žen je „s ohledem na zásadu rovného zacházení“ legitimní, nepopíratelně zařazuje návrh uvažované směrnice do kontextu zásady rovnosti, od nějž ji na rozdíl od názoru autorů pozměňovacích návrhů nelze oddělovat.
By indicating that that protection of women is legitimate "in terms of the principle of equal treatment" , the Court undeniably locates the proposal for a directive under consideration in the context of the principle of equality, from which it cannot - unlike the authors of the amendments suggest - be dissociated.
k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 92/85/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding
(*) Přidružený výbor – článek 50 jednacího řádu
(*) Associated committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
Ačkoli směrnice 92/85/EHS vychází z článku 118a Smlouvy o ES (nyní článek 137) a jedná se o samostatnou směrnici v rámci směrnice týkající se bezpečnosti a zdraví (směrnice 89/391/EHS), byl k právnímu základu tohoto návrhu přidán článek 141 Smlouvy o ES.
Although Directive 92/85/EEC is based on Article 118a of the EC Treaty (now Article 137) and is an individual Directive within the framework of the Directive on Health and Safety (Directive 89/391/EEC), Article 141 EC has been added to the legal basis of the proposal.
Tento návrh odráží potřebu stanovit řádná opatření za účelem sladění pracovního a soukromého života, jejichž konečným cílem je dosáhnout vyššího procenta žen na trhu práce, méně segregace na trhu práce a odstranění platových rozdílů mezi ženami a muži, a to zlepšováním možností, pokud jde o na mateřskou dovolenou.
This proposal stems from the need to establish solid reconciliation measures whose end goal is to achieve a higher percentage of women on the labour market, less segregation on the labour market and an end to wage differences between women and men, by increasing opportunities with regard to maternity leave.
Evropská unie potřebuje, aby se na trhu práce podílelo více žen nejenom za účelem vyřešení problematiky stárnoucí společnosti, ale rovněž pro zvýšení konkurenceschopnosti na globální úrovni.
The European Union needs more women to participate in the labour market, not just to solve the problem of an ageing society but also to increase competitiveness at the global level.
V současné době má porod velmi výrazný dopad na účast žen na pracovním trhu – mezi ženami, které porodily, a muži tvořil v roce 2007 rozdíl v nezaměstnanosti 26 %.
At present, the impact of births on women’s participation in the labour market is very marked, with a difference of 26% being recorded in 2007 between women who had given birth to a child and men.
Sdílení odpovědnosti mezi oběma rodiči od narození je dalším přínosem pro psychické a fyzické prospívání dítěte.
The sharing of responsibilities between the two parents from the time of birth is of additional benefit for the psychological and physical well‑being of the child.
Vzhledem k tomu, že stávající směrnice nezahrnuje ustanovení vztahující se na rodičovskou dovolenou, ale soustředí se na zdraví a bezpečnost těhotných či kojících žen, je v tomto ohledu potřeba vypracovat zvláštní směrnici.
A separate directive is needed in that respect, since the present directive does not include provisions relating to parental leave, but focuses on the health and safety of women who are pregnant or breastfeeding.
Zaměstnanecká práva těhotných žen
Employment rights of pregnant workers
Výbor pro zaměstnanost a sociální věci je přesvědčen, že návrh na změnu směrnice 92/85/EHS podpoří zaměstnanecká práva těhotných žen.
The Committee on Employment and Social Affairs is convinced that the proposed amendment of Directive 92/85/EEC will provide support for the employment rights of pregnant women.
Jsme však též přesvědčeni, že bez níže uvedených změn, které nyní navrhuje Výbor pro zaměstnanost a sociální věci, a bez doplňkových opatření, jež přijali na evropské úrovni sociální partneři, nepřispěje pozměněný text plně k lepšímu sladění pracovního, soukromého a rodinného života, ani ženám nepomůže k návratu na trh práce.
However, we are also convinced that without the amendments proposed below by the Committee on Employment and Social Affairs and the supplementary measures adopted by the social partners at European level, the amended text will not fully contribute to enhancing the reconciliation of work with private and family life or to helping women to return to employment.
Prodloužení minimální délky mateřské dovolené a možnost částečného pracovního úvazku
Extension of the minimum length of maternity leave and possibility of working part time
Výbor pro zaměstnanost a sociální věci se domnívá, že možnost prodloužení délky mateřské dovolené ze 14 na 20 týdnů a poskytování pobídek jsou evidentními způsoby jak podpořit možnosti žen sladit mateřství se setrváním na trhu práce.
The Committee on Employment and Social Affairs takes the view that the option of extending the length of maternity leave from 14 to 20 weeks and the provision of incentives is an obvious means of enhancing the potential for women to reconcile pregnancy with remaining on the labour market.
Prodloužení poskytne matkám dostatečný čas na návrat do práce po těhotenství a k navázání vztahu s jejich dětmi.
The extension will allow mothers an appropriate period of time for returning to work following pregnancy and to bond with their children.
Obavy některých členských států týkající se nákladů na financování tohoto prodloužení jsou navíc neopodstatněné, neboť studie společnosti ECORYS ukazuje, že prodloužení na 18 i více týdnů, bude mít minimální ekonomický dopad, zato bude zajišťovat lepší zdravotní podmínky pro těhotné zaměstnankyně.
What is more, the fears of some Member States surrounding the costs of financing that extension are unfounded, with the study by ECORYS showing that an extension to 18 weeks or even beyond will have minor economic impact, but will guarantee better health conditions for pregnant workers.
Zaměstnavatelé musí vzít v úvahu žádosti zaměstnankyň o přechod z plného pracovního úvazku na částečný pracovní úvazek během prvních 12 měsíců po porodu.
Employers need to take into consideration applications from workers to switch from full‑time to part‑time working in the first 12 months following a birth.
Takové opatření je v souladu s doporučeními zprávy WHO A55/15.
Such a provision would be in line with the recommendations of WHO report A55/15.
Toto ustanovení je úzce spojeno s jistotou pracovního místa a je důležitým krokem směrem k ukončení diskriminace z důvodů těhotenství.
That provision is closely tied in with job security and is an important step towards ending discrimination on the grounds of pregnancy.
Práva osob samostatně výdělečně činných
Rights of self ‑employed workers
I když se návrh směrnice zabývá pouze ochranou zaměstnankyň s cílem bojovat proti diskriminaci a zajistit rovnost příležitostí, musí členské státy zajistit, aby i ženy, jež působí jako osoby samostatně výdělečně činné, požívaly práva stanovená touto směrnicí, a Výbor pro zaměstnanost a sociální věci pozměnil návrh Komise v tomto smyslu.
Although the proposal for a directive only protects employees, with a view to combating discrimination and guaranteeing equal opportunities, Member States will need to ensure that self‑employed women also enjoy the rights laid down in the directive, with the Committee on Employment and Social Affairs having amended the Commission proposal to that effect.
Sociální partneři na evropské úrovni (BusinessEurope (UNICE), CEEP a EKOS) uzavřeli dne 14. prosince 1995 dohodu o rodičovské dovolené, která byla zavedena směrnicí Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996.
On 14 December 1995, the social partners at European level (BusinessEurope (UNICE), CEEP and ETUC) concluded an agreement on parental leave, which was implemented by Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996.
Tato směrnice stanoví minimální požadavky na rodičovskou dovolenou, která je významným prostředkem pro sladění pracovního a rodinného života a podporuje rovnost příležitostí a rovné zacházení pro muže a ženy.
That directive lays down minimum rules on parental leave, as an important means of reconciling working life with family life and promoting equal opportunities and treatment for men and women.
(6a) Směrnice 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohodě o rodičovské dovolené uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS 1 stanoví minimální požadavky pro snadnější sladění pracovních a rodičovských povinností zaměstnaných rodičů.
(6a) Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996 on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE, CEEP and the ETUC 1 lays down minimum requirements to help working parents reconcile their work and parental responsibilities.
Nicméně sociální partneři dospěli dne 18. června 2009 k dohodě a v současné době je projednáván návrh směrnice.
The social partners did, however, reach an agreement on 18 June 2009 and a draft directive is currently being considered.
Směrnice Rady 96/34/ES je rámcovou dohodou mezi BusinessEurope (UNICE), CEEP a EKOS o rodičovské dovolené a je důležitým dodatkem k pozměňovacímu návrhu ke směrnici 92/85/EHS o stanovení minimálních požadavků pro snadnější sladění pracovních a rodičovských povinností zaměstnaných rodičů.
Council Directive 96/34/EC is a framework agreement between BusinessEurope (UNICE), CEEP and the ETUC on parental leave and is an important addendum to the proposal amending Directive 92/85/EEC as it lays down minimum requirements to help working parents reconcile their work and parental responsibilities.
(6b) Dohoda zaměřená na dosažení rovnosti žen a mužů (stejné odměňování, rodičovská dovolená, přístup k pracovním místům, kde mají stejná práva), kterou členské státy uzavřely na summitu v Barceloně v roce 2002, je základem pro vytvoření lepších podmínek pro sladění soukromého a pracovního života a zabezpečí tak ekonomickou nezávislost jak mužů tak žen.
(6b) The agreement concluded by Member States at the Barcelona Summit in 2002 aimed at achieving equality between women and men (equal remuneration, paternity leave, access to work where they enjoy the same rights), is the basis for the achievement of better conditions regarding the reconciliation between private and professional lives and will ensure the economic independence of both men and women.
Barcelonské cíle jsou součástí strategie EU pro růst a vytváření pracovních míst a jsou zaměřené na pomoc mladým rodičům, zejména ženám, při jejich zapojování do pracovního procesu a při slaďování pracovního a soukromého života.
Barcelona s targets are a part of the EU Strategy for the grow and the creation of workplaces and they intend to help the young parents - especially women - to be engaged in the work field and to realise the reconciliation between the professional and private life.
Přístup k lepším službám v oblasti péče o děti (podmínky, cena a zejména přiměřená otvírací doba pro rodiče) jsou klíčovou podmínkou k přístupu žen na trh práce.
The access to better childcare services (conditions, price and very important - properly hours for the parents) represents the key for the access of the women on the labour market.
(6c) Sdělení Komise ze dne 4. července 2006 s názvem „Směrem ke strategii EU o právech dítěte“ považuje práva dítěte za jednu z priorit EU a požaduje, aby členské státy dodržovaly jak Úmluvu OSN o právech dítěte a dodatkové protokoly, tak rozvojové cíle tisíciletí.
(6c) The Commission Communication of 4 July 2006 entitled 'Towards an EU Strategy on the Rights of the Child' states that children's rights should be an EU priority and that Member States should comply with the UN Convention on the Rights of the Child and the additional protocols thereto, as well as the Millennium Development Goals .
(9b) Péče o postižené děti představuje pro pracující matky zvláštní výzvu, kterou by měla společnost uznat.
(9b) The care of disabled children presents a particular challenge for working mothers, which should be recognised by society.
Zvýšená zranitelnost pracujících matek zdravotně postižených dětí vyžaduje poskytnutí dodatečné mateřské dovolené, jejíž minimální doba trvání by měla být ve směrnici stanovena.
The increased vulnerability of working mothers of disabled children means that they should be granted additional maternity leave; the Directive should lay down a minimum period for such leave.
Z hlediska fyzického, duševního a psychologického nasazení představuje péče o postižené děti pro pracující matky nadstandardní výzvu.
Caring for disabled children presents an additional, physical, mental and psychological challenge for working mothers.
Jejich úsilí vyrovnat se s tímto úkolem by mělo být společensky uznáno.
Society should recognise their efforts to meet this challenge.
Těhotné ženy, které očekávají nerození postiženého dítěte, se musí během těhotenství řádně připravit, aby bylo možnost zajistit dobré životní podmínky dítěte.
Pregnant women who are expecting a disabled child have to make many preparations during pregnancy to ensure the well-being of their child.
V těchto případech se zdá být zásadní stanovit dodatečnou minimální dobu dovolené, která by těhotným zaměstnankyním, jež čekají postižené dítě, umožnilo čelit této výzvě a uskutečnit potřebné přípravy.
In these cases it seems essential to lay down an additional minimum leave period to enable pregnant workers who expect a disabled child and working mothers of disabled children to meet this challenge and make the necessary preparations.