natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chceme-li splnit cíle strategie Evropa 2020, toto je poslední šance, jak je na trhu práce udržet.
If we want to fulfil the Europe 2020 targets, this is the last chance to keep them in the labour market.
Míra zaměstnanosti této generace dosahuje výše 37 % a míra chudoby je u této generace nejvyšší, představují tedy velký potenciál pro to, jak dosáhnout cíle 75% zaměstnanosti a také bojovat proti chudobě zajištěním vyšších důchodů.
This generation has a 37% employment rate and poverty rate is the most expended among this generation, therefore they embody a huge potential to meet the 75% employment target and also to tackle poverty by ensuring a higher pension.
Vyskytuje se zde všeobecně rozšířená obava, že starší generace se stává velkou zátěží pro mladší lidi v produktivním věku, což by mohlo vést k mezigeneračnímu napětí.
There is a generally spread fear that the older generation is becoming a heavy burden on younger and working-age people and this could result in tensions between generations.
Hlavní možnost řešení problému stárnutí populace a zachování mezigenerační solidarity spočívá mimo jiné v zajištění toho, aby lidé zůstávali déle na trhu práce a nadále vedli zdravý, samostatný a aktivní život ještě dlouhou dobu po odchodu do důchodu.
A key opportunity for tackling the challenge of demographic ageing and preserving intergenerational solidarity consists among others in ensuring that people stay longer on the labour market and remain healthy, active and autonomous for longer after they retire.
Solidarita mezi generacemi po dlouhou dobu zaujímá přední místo v programu EU jak z hlediska tvorby politik, tak z hlediska zvyšování informovanosti.
The solidarity between generations has long been high on the EU agenda, both in terms of policy-making and of awareness-raising.
Ženy na trhu práce
Women on the labour marke t
Starší ženy čelí na trhu práce přinejmenším dvojí diskriminaci na základě pohlaví a věku, k tomu se připojuje jejich větší zranitelnost na trhu práce způsobená pracovními dráhami, které jsou specifické pro ženy.
Older women face at least a twofold discrimination in the labour market based on gender and age, combined with their greater vulnerability in the labour market caused by women-specific work trajectories.
Míra zaměstnanosti žen ve věku 55–64 let dosahovala v roce 2009 výše 37,8 % ve srovnání s 54,8 % u mužů ve stejném věku.
The employment rate of women between 55-64 years was 37.8% in 2009 compared to 54.8% of men of same age.
Míra nezaměstnanosti je u žen vyšší než u mužů v 21 členských státech, a přestože dlouhodobá míra nezaměstnanosti je ve 12 zemích vyšší u mužů než u žen, nezaměstnanost žen je pravděpodobně skryta za „nečinností“, jestliže jsou tyto ženy vdané nebo mají děti.
The unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States, and even though the long-term unemployment rate is higher for men than for women in 12 countries, women’s unemployment is more likely to be hidden as ‘inactivity’ if they are married or have children.
Ženy pracují na částečný úvazek čtyřikrát častěji než muži, starší pracující ženy vykazují nejvyšší podíl zaměstnání na částečný úvazek, a to ve výši 37 % ve srovnání s 12 % v případě starších mužů.
The incidence of part-time work is four times higher among women than men, while older female workers show the highest proportion of part-time employment at 37% compared with 12% of older men.
Rozdíl v odměňování žen a mužů je navíc mnohem vyšší v pokročilejším věku než na začátku profesní kariéry.
Furthermore, gender pay gap is much higher at older age than at the beginning of the working career.
Odráží se zde přerušení kariéry, k nimž musí ženy přistoupit zejména tehdy, mají-li děti.
It reflects the career breaks women need to make, in particular due to giving birth.
Pro ženy mimoto obecně existuje méně příležitostí ke vzdělávání, zejména pro zralé ženy, což mimořádně znesnadňuje jejich přizpůsobení se pracovní poptávce.
In addition, there are fewer learning opportunities for women in general, in particular for mature women, making the adaptation to labour demand extremely difficult.
Odborné vzdělávání a rozvoj nových dovedností tedy mohou starším ženám napomoci k větší účasti na trhu práce.
Training and the development of new skills may thus help elderly women to participate more fully in the labour market.
Ve vyšším věku jsou rozdíly mezi ženami a muži zapříčiněny hlavně znevýhodněními, která se u žen na trhu práce nahromadila v jejich předchozích stádiích životního cyklu, což vede k přetrvávání chudoby v důsledku nedostatečného odměňování, k předčasnému odchodu do důchodu a nečinnosti a k tomu, že trvale zaujímají málo kvalifikovaná a špatně placená pracovní místa.
In seniority, gender differences are mainly the results of the labour market disadvantage women accumulated in their earlier stages of the life cycle, which leads to the persistency of in-work poverty, to early retirement and inactivity, and to the permanence in low-skilled and low-paid jobs.
Kariéra žen bývá častěji pomalejší, kratší nebo přerušovaná a ženy mají v průměru nižší výdělky než muži.
Women have a greater likelihood for slower, shorter and/or interrupted careers and on average lower earnings than men.
Rozdíly v socioekonomickém postavení mezi pohlavími jsou částečně zakořeněny v tradičním rozdělení práce podle pohlaví, kdy muži nesou primární odpovědnost za obživu rodiny a ženy za neplacené domácí práce a péči o rodinu, což má velký dopad na schopnost mužů a žen získat nároky na sociální zabezpečení v důchodovém věku.
The gender differences in socio-economic status are partially rooted in the traditional gender division of labour, where men bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, which has a huge impact on men’s and women’s ability to accumulate social security entitlements for their pension age.
Ženy často čelí na trhu práce znevýhodněním, zejména kvůli jejich často neplaceným povinnostem v oblasti péče, což je ve výsledku penalizuje v souvislosti s jejich nároky na důchod.
Often, women face disadvantages in the labour market, in particular because of their, often unpaid, care responsibilities, what results in penalising them in their pension entitlements.
Nižší celoživotní výdělky žen mají dopad na jejich důchod spadající do systémů důchodového zabezpečení, které jsou založeny na individuálních výdělcích a historii zaměstnání, což zvyšuje riziko chudoby ve stáří.
The lower lifetime earnings of women impacts on their pensions in schemes built on individual earnings and employment records, thus increasing risks of old age poverty.
Střední délka života u žen je navíc delší, kvůli čemuž mezi starými lidmi převládají.
In addition, women have a longer life expectancy, because of which they predominate among the elderly.
To vede ke skutečnosti, že mezi izolovanými staršími osobami mají často a stále více převahu ženy.
This leads to the fact that women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly.
Vdovy a osamělé starší ženy jsou obecně vysoce ohroženy chudobou, izolací a sociálním vyloučením.
Widows and lone elderly women in general are at a high risk of poverty, isolation and social exclusion.
Diskriminace na základě věku u žen nad 50 let je na trhu práce zaznamenávána častěji než u ostatních věkových skupin a může mít různé podoby.
Age discrimination of women over 50 in the labour market is reported more frequently than in other age groups and may take different forms.
Otázka nedostatečných příležitostí k odbornému vzdělávání a neznalost aktuálních dovedností jsou pro starší ženy obzvláště typické, je to výsledek častějších přerušení kariéry v důsledku povinností spojených s rodinou a nižší úrovně dosaženého vzdělání v porovnání s muži stejného věku.
The issues of lack of training opportunities and skill obsolescence are particularly relevant for older women, due to more frequent career breaks caused by family related responsibilities and by the lower level of educational attainment compared with men of the same age.
Problémy spojené se zdravím a neznalost aktuálních dovedností navíc ženám mohou bránit v tom, aby dodržovaly standardní pracovní dobu, pracovaly na základě běžných pracovních ujednání a vykazovaly dobrou produktivitu práce.
Moreover, health-related problems and skill obsolescence may prevent them from sustaining standard working hours, performing within normal working arrangements and exerting a good labour productivity.
Všechny tyto faktory mohou starší osoby přesvědčit nebo donutit k předčasnému odchodu do důchodu nebo k nečinnosti.
All these factors may induce or force the elderly to early retirement and inactivity.
Přestože modely a příčiny nerovnosti mezi ženami a muži na trhu práce úzce souvisí se stádiem životního cyklu a většina zemí EU uznává význam podpory přístupu k zaměstnání vycházejícího z životního cyklu, většina aktivních politik v oblasti trhu práce, které podporují rovnost pohlaví, se týká žen a mužů ve stádiu dospělosti a často přehlíží znevýhodněné postavení mladých a starších žen ve srovnání s muži stejného věku.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
Ačkoli většina členských států uznává, že starší ženy jsou znevýhodněny, pokud jde o zapojení na trhu práce, opatření přijatá v posledních letech ve prospěch starších pracovníků obecně buď výslovně nezohledňují rovnost žen a mužů, nebo odlišné situace starších mužů a žen ve velké míře přehlížejí.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.
Přístup k aktivnímu stárnutí se doposud značně zaměřoval na zaměstnatelnost starších pracovníků, což má za následek to, že rozhodující roli hrají důchodové reformy a reformy sociálního zabezpečení, jejichž hlavním cílem je odkládání důchodového věku prostřednictvím právních předpisů.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
Většina opatření je však založena na dominantní pracovní dráze a odchodu do důchodu mužů a nezohledňuje jasným způsobem rovnost žen a mužů.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Takže zatímco pro zaměstnanost žen jsou typické opakovaná přerušení kariéry, práce na částečný úvazek, nízké mzdy a rozdíl v odměňování mužů a žen, ve stáří mohou být předmětem vícenásobné diskriminace.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
Například na trhu práce se na ženy často pohlíží jako na „staré“ již v mnohem mladším věku, než jak je tomu u mužů, zatímco zátěž spojená s jejich pečovatelskými povinnostmi může být velkou překážkou pro zaměstnávání starších žen.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
Je proto nutné vyvinout systematický a komplexní přístup k aktivním politikám v oblasti trhu práce, včetně opatření pro zdraví a bezpečnost na pracovištích, a jasnou strategii zohledňující rovnost žen a mužů.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Pro lepší pochopení situace a výzev a proto, aby bylo možné předpovídat trendy, je nutné shromažďovat a analyzovat srovnatelné údaje týkající se pohlaví a věku.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Ačkoli je odchod do důchodu hlavním důvodem, proč starší muži opouští trh práce, u starších žen je situace různorodější.
Although retirement is the main reason for older men to be outside the labour market, the picture is more mixed for older women.
Osobní a rodinné povinnosti jsou pro ně důležitějším důvodem neúčasti na trhu práce než důchod.
For them personal or family responsibilities are a more important reason for the non-participation than retirement.
Ukončení praxe povinného odchodu do důchodu, zajištění zařízení na podporu lepší péče, zejména pro starší ženy, a vyřešení skutečnosti, že někteří starší pracovníci vnímají své vyhlídky na trhu práce negativně, by mohlo vést k výraznému nárůstu v aktivní účasti starších lidí.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Mělo by se zvážit vytváření vhodných pracovních příležitostí a správných pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání, aby se tak podpořilo delší setrvání starších pracovníků v zaměstnání.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Zajímavou skutečností je to, že země s vysokými úrovněmi zaměstnanosti žen mají také vyšší porodnost, což naznačuje, že dosažení uspokojivé rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pro ženy může být zásadní jak v otázce vyšší zaměstnanosti žen, tak v otázce poměrně vysoké porodnosti.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Práce na částečný úvazek je považována za dobrý způsob, jak dosáhnout postupného přechodu od práce k důchodu, ale pouze přibližně 11 % mužů a 38 % žen ve věku mezi 55–64 lety pracuje na částečný úvazek.
Part-time work is seen as a good way of achieving a gradual transition from work to retirement, but only about 11% of men and 38% of women aged 55–64 years work part time.
Zdá se tedy, že typicky se stále přechází od zaměstnání na plný úvazek k plnohodnotnému důchodu.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Ženy jako pečovatelky
Woman as care-givers
Starší ženy představují významný přínos pro společnost, a to několika způsoby: pomáhají svým dětem a vnoučatům, ale také rodičům, jsou hlavními pečovatelkami a pracují jako dobrovolnice, pečující role starších lidí ale není dostatečně oceňována.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Otázka dlouhodobé péče je pro přístup zaměřený na rovnost pohlaví obzvláště citlivá, protože ve většině evropských zemí jsou ženy jak příjemkyněmi (kvůli jejich obecně delší střední délce života), tak pečovatelkami (obvykle poskytují neplacenou, neformální péči, která má dopad na jejich kvalitu života).
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
Většina pečovatelů, kteří pracují se staršími a zdravotně postiženými lidmi, jsou ženy a kvůli stárnoucí populaci zátěž související s péčí, kterou ženy musí nést, stále narůstá, a má tak dopad na jejich kvalitu života.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
V Evropě potřebuje pomoc v každodenním životě stále větší podíl populace, tuto péči velmi často poskytují ženy a činí tak dobrovolně.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
Někdy může nutnost poskytovat nepřetržitou pomoc přimět pečovatele, aby opustil zaměstnání.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Vzhledem k tomu, že osoby pečující o rodinu jsou hlavně ženy ve věku nad 50 let, v jejichž případě nejsou míry zaměstnanosti uspokojivé, pokud jde o cíle EU, zlepšení jejich pracovních příležitostí bude vyžadovat nové politiky a zdroje, aby jim bylo umožněno sladit jejich pracovní a rodinný život a aby byla podporována mezigenerační solidarita v rodinách.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Mezi izolovanými staršími osobami často a stále více převládají ženy, a to v důsledku zvyšující se rozvodovosti a kratší střední délky života mužů.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Vdovy a osamělé starší ženy jsou obecně více ohroženy chudobou, izolací a sociálním vyloučením.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
Podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) lze neformální pečovatele rozdělit do tří kategorií.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
První zahrnuje příbuzné, přátele nebo dobrovolníky, kteří za svou angažovanost nezískávají žádnou formu odměny.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
Druhá kategorie zahrnuje neformální pečovatele, kteří získávají peněžní příspěvky / dávky v rámci programů peněžních příspěvků a programů souvisejících s rozhodnutím spotřebitele.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
Obvykle se jedná o příbuzné nebo přátele.
They are usually relatives or friends.
Poslední kategorie zahrnuje nehlášené/ilegální neformální pečovatele.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.
Jsou to pečovatelé, kteří získávají určité platby od příjemců péče, ale nepracují na základě žádné pracovní smlouvy.
They are care-givers who receive some form of payments by care recipients but without any form of employment contract.
Aby se zabránilo penalizaci starších žen v souvislosti s jejich nároky na důchod v důsledku poskytování neplacené péče, a tedy nutnosti opustit trh práce, lze uvážit několik možností.
In order to avoid penalisation of older women in their pension entitlement for providing unpaid care and thus leaving the labour market, several options could be considered.
Vzhledem k důležitosti neformální péče v mnoha společnostech a převaze žen jakožto pečovatelek mohou mít opatření na podporu neformálních pečovatelů pozitivní dopad v otázce rovnosti žen a mužů, pokud jde o zapojení žen na trhu práce a sladění činnosti vykonávané na trhu práce a povinnostmi v oblasti péče.
Given the relevance of informal care in many societies and women’s predominance as care-givers, measures supporting informal carers may exert a positive gender impact in terms of women’s labour inclusion and reconciliation between market work and caring responsibilities.
Podpora pro neformální pečovatele může zahrnovat informace a odborné vzdělávání, daňové výhody a odvody, regulace podniků nebo iniciativy soukromých organizací zaměřené na snadnější spojení pracovního života s poskytováním péče.
Support for informal care-givers may include information and training, tax benefits and payments, regulations of businesses or initiatives by private organisations to facilitate combining work and care-giving.
Politické iniciativy, které podporují jak spravedlivý přístupu k dlouhodobé péči, tak práci neformálních pečovatelů, zahrnují: dovolenou při péči o závislou osobu, důchodové kredity, věcné a peněžní příspěvky a dávky a pružnou pracovní dobu.
The policy initiatives supporting both an equitable access to LTC and the work of informal care-givers include: care leave, pension credits, in-kind and in-cash benefits and allowances, and flexible working time.
Poskytování dlouhodobé péče může ženy podpořit v tom, aby si udržely své pracovní místo, a může mít významný dopad na rovnost žen a mužů, pokud jde o kvalitu života a sociální začlenění, a to jak pro pečovatele, tak pro příjemce péče.
The provision of long-term care service may support women in retaining their work and may exert a relevant gender impact in terms of quality of life and social inclusion, both for the carer and for the recipient of the care.
V některých členských státech je navíc rodičovská dovolená rozšířena i na prarodiče.
Furthermore, in a few Member States, parental leave is extended to grandparents.
Takové iniciativy jsou však stále výjimečné.
However, such initiatives are still exceptional.
Otázky zdraví starších žen
Health issues of older women
Existují onemocnění, která s větší pravděpodobností postihují ženy než muže.
There are diseases that more probably effect women than men.
Proto by měl být nápomocný přístup, který je specifický pro dané pohlaví.
Therefore a gender specific approach should help.
Je mnoho oblastí, které by měly velký prospěch ze stimulace výzkumu, který by byl specificky zaměřen podle pohlaví a jehož výsledek by byl prospěšný pro zdraví žen.
There are a number of areas which would greatly benefit from stimulation of gender specific research and where the outcome would benefit women’s health.
Stárnoucí ženy jsou obzvláště citlivé na onemocnění související s věkem, zejména se jedná o rakovinu prsu, poruchy paměti (např. demence a Alzheimerova choroba), osteoporózu a revmatoidní artritidu.
Ageing women are particularly vulnerable to age-related diseases, especially breast cancer, memory disorders, (e.g. dementia and Alzheimer’s), osteoporosis and rheumatoid arthritis.
Podle Světové zdravotnické organizace (WHO) 40 % všech žen ve věku nad 50 let utrpí osteoporotickou zlomeninu.
According to the WHO 40% of all women over 50 will suffer an osteoporotic fracture.
Kromě toho jsou komplikace související s onemocněními věnčitých cév u pacientů s diabetem či vysokým krevním tlakem častější u žen než u mužů.
Furthermore, complication related to coronary vascular diseases in the presence of diabetes or hypertensions is more common in women than in men.
Zásadní význam má prevence.
Prevention is of crucial importance.
V některých členských státech jsou již dostupné programy zdravotních prohlídek, které jsou specifické podle pohlaví, není tomu tak ale ve všech členských státech.
In some Member States gender specific screening programmes are already available, but not in all.
Programy zaměřené na prevenci rakoviny prsu jsou v některých členských státech bezplatné pro ženy ve věku 50–69 let a tvoří součást veřejnoprávního systému zdravotnictví.
Breast cancer prevention programmes are in some Member States free of charge for women aged 50-69 and part of the statutory health scheme.
V některých členských státech navíc ženy z této věkové skupiny obdrží každé dva roky osobní pozvánku, aby se objednaly na mamografické vyšetření.
What’s more, in some Member States, women from this age group are personally invited in writing for mammographic screening every two years.