natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. podporuje systém tematických priorit navržený Komisí; zdůrazňuje, že čím méně jsou členské státy nebo regiony rozvinuté, tím šířeji by měl být pojat seznam priorit, přičemž je třeba zohlednit specifické regionální rozvojové potřeby a zároveň zajistit, aby se tento tematický přístup k programům strukturálních fondů a Fondu soudržnosti neprosazoval na úkor integrovaného, místně podmíněného přístupu;
Supports the system of thematic priorities that the Commission is proposing; points out that, the lower the level of development in a Member State or region, the more wide-ranging the list of priorities needs to be, while specific regional development needs have to be taken into account and it has to be ensured that this thematic approach for structural and cohesion fund programming cannot be implemented to the detriment of the integrated place-based approach;
63. požaduje, aby se zabránilo zpožděním při zahajování programů a aby byly rozhodovací a hodnotící procesy zásadně urychleny; zdůrazňuje, že je to velmi důležité zejména pro malé a střední podniky; požaduje zlepšení technického vybavení dostupného pro příslušné správní orgány a propojení těchto orgánů, snížení požadavků na zveřejňování a podstatné zkrácení lhůt pro výběrová řízení a nabídky; žádá Komisi, aby posoudila, zda by bylo možné určit pilotní oblasti, které by mohly vyzkoušet nové předpisy v menším měřítku dříve, než daná regulace začne platit pro všechny ostatní regiony, a odhalit tak případné problémy s jejich prováděním;
Calls for delays in launching programmes to be avoided and for decision-making and evaluation processes to be speeded up as a matter of principle; stresses that this is extremely important for small and medium-sized undertakings in particular; calls, too, for the technical equipment available to the relevant administrative authorities to be improved and for those authorities to be more closely inter-connected, for publication requirements to be reduced, and for deadlines for calls for tender and applications to be significantly shortened; asks the Commission to evaluate whether pilot areas could be established in order to test out new regulations on smaller scale before they become applicable to the rest of the regions, in order to identify possible implementation problems;
Pobídky, podmíněnost, orientace na výsledky, spolufinancování a možnosti financování
Incentives, conditionality, result -orientation , co-financing and financing options
72. požaduje, aby se u přímých dotací podnikům zohlednila skutečnost, že financování v rámci politiky soudržnosti, zejména v případě velkých podniků, často neovlivňuje rozhodnutí podniku otevřít v dané lokalitě závod, ale vede pouze k inkasování finančních prostředků ze strany společností, které toto rozhodnutí již přijaly (efekt „mrtvé váhy“), a proto požaduje, aby se grantová podpora velkých soukromých podniků častěji než v současnosti zaměřovala na investice do výzkumu a vývoje, resp. byla více nabízena nepřímo prostřednictvím podpory infrastruktury; požaduje dále, aby byla do obecného nařízení o strukturálních fondech zahrnuta jasná ustanovení, která vyloučí veškerou možnost financovat z prostředků EU přemísťování podniků v rámci EU, podstatně sníží práh pro ověřování takových investic, vyloučí velké podniky z možnosti čerpat přímé dotace a stanoví desetiletý limit pro dobu provozu;
Calls, in connection with direct subsidies to undertakings, for it to be recognised that cohesion policy funding, rather than influencing decisions by companies – and particularly larger companies – to open a plant in a given location, tends to be pocketed by companies which have already taken such decisions (deadweight effect), and calls, therefore, for grant support for large, private undertakings to focus on investment in research and development or for it to be provided, more often than is currently the case, indirectly through infrastructure financing; also calls for clear provisions to be included in the general regulation governing the Structural Funds ruling out the provision of any EU funding for the relocation of undertakings within the Union, substantially lowering the threshold for review of relocation investments, excluding large enterprises from direct subsidies, and placing a 10-year limit on the duration of operations;;
75. domnívá se, že EIB musí hrát výraznější úlohu při financování infrastruktur transevropské sítě; požaduje větší zaměření na soběstačná řešení využívající partnerství veřejného a soukromého sektoru; domnívá se, že Evropský parlament má v tomto ohledu zásadní roli, neboť odpovídá za zajištění transparentnosti, jakož i v souvislosti s rozhodováním a dohledem;
Considers that the EIB must assume a stronger role in the financing of TEN infrastructure; calls for more emphasis to be placed on self-supporting public-private partnerships; considers, as a matter of principle, that the European Parliament has a major responsibility in this regard for ensuring transparency, as well as in relation to decision-making and supervision;
Rozpočet, finanční postupy, snižování byrokracie, rozpočtová kázeň a finanční kontrola
Budget, financial processes , reducing red tape, budgetary discipline and financial control
82. domnívá se, že politika soudržnosti po roce 2013 může ještě více přispět k dalšímu a udržitelnému rozvoji regionů EU a že je rozhodující politikou pro provádění strategie Evropa 2020 napříč odvětvími, vyzývá proto, aby jí byly přiděleny alespoň stejné rozpočtové prostředky;
Regards post-2013 cohesion policy as being capable of making an even greater contribution to further and sustainable development of the EU regions and as the decisive policy for cross-sectoral implementation of the Europe 2020 strategy, and therefore calls for it to be allocated at least the same budget appropriations;
85. požaduje, aby členské státy resp. orgány veřejné správy určily orgány nebo subjekty, které budou mít výhradní odpovědnost za řádnou správu prostředků ze strukturálních fondů;
Calls on the Member States/public authorities to designate authorities or entities that will assume exclusive responsibility for the proper administration of monies from the Structural Funds;
90. domnívá se, že ke zlepšení výkonnosti operačních programů je při výběru projektů v rámci regionů ve větší míře třeba využívat konkurenčních postupů;
Takes the view that, in order to improve the effectiveness of the operational programmes, greater use should be made of competitive procedures for project selection within the regions;
97. domnívá se, že výzva Komise, aby se platby více zaměřovaly na výsledky, je nelogická, neboť výsledků lze v první řadě dosáhnout pouze financováním projektů; obává se, že kontrola bude pravděpodobně velmi byrokratická, považuje však za přijatelný požadavek, aby byly platby podmíněny doloženým souladem projektů například se strategií Evropa 2020;
Regards the Commission’s call for payments to be more closely geared to results as illogical, in that results will only be achieved by financing the projects in the first place; is concerned that the monitoring is likely to be highly bureaucratic, but regards as conceivable requirements which make payments contingent on proven consistency between the projects and, for example, the Europe 2020 strategy;
102. souhlasí s návrhem Komise, aby se v zájmu větší flexibility v určitých situacích systematicky uplatňovala pravidla „n+2“ a „n+3“, například u přidělování prostředků na úrovni členských států, s výjimkou prvního roku financování a přeshraničních programů, a aby jakékoli jiné výjimky z pravidla o automatickém zrušení závazků představovaly pouze přizpůsobení administrativní zátěži, kterou s sebou nesou nová ustanovení týkající se strategického plánování, zaměření na výsledky a podmíněnosti ex ante; souhlasí i s tím, aby se v případě přeshraničních programů uplatňovalo „pravidlo n+3“, které by umožnilo zohlednit pomalejší administrativní postupy, způsobené jazykovými a kulturními odlišnostmi; považuje to za záruku vyváženého poměru mezi vysoce kvalitními investicemi a hladkým a rychlým prováděním programů;
Supports the Commission's proposal that the N+2 and N+3 rules should, in certain situations, be applied systematically, possibly at the level of Member States’ allocations, in order to provide greater flexibility, except in the first year of funding and except for cross-border programmes, and that any other derogations from the automatic decommitment rule should only reflect an adaptation to the administrative burdens imposed by new provisions related to strategic programming, results-based orientation and ex ante conditionality; supports, indeed, the application of an N+3 rule in the case of cross-border programmes, in order to take account of the slower administrative processes resulting from the linguistic and cultural challenges they face; considers this will guarantee that a balance is struck between high-quality investment and smooth and speedy programme implementation;
Politiky sousedství a rozšíření
Neighbourhood and enlargement policies
104. zdůrazňuje dále, že pro soudržnost je relevantní proces rozšíření EU, jehož součástí je i nástroj předvstupní pomoci (NPP), který pomáhá kandidátským zemím s obsahovými a organizačními přípravami na provádění politiky soudržnosti; upozorňuje na problémy členských států s jejím prováděním; připomíná původní cíle nástroje předvstupní pomoci, zejména v oblasti financování budování kapacit a institucí a podpoře příprav kandidátských zemí na provádění evropské politiky soudržnosti Společenství, aby kandidátské země byly v době svého přistoupení připraveny provést v plném rozsahu acquis Společenství; vyzývá Komisi, aby zjistila, jaké jsou problémy současného financování nástroje předvstupní pomoci;
Stresses, too, the relevance of the EU enlargement process for cohesion, as part of which the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) helps the candidate countries to make substantive and organisational preparations for implementing cohesion policy; draws the attention to the implementation problems in the Member States; recalls the original aims of the IPA instrument, in particular those of financing capacity building and institution-building and supporting the candidate countries’ preparations for the implementation of the Community's cohesion policy in order to prepare them for full implementation of the Community acquis at the time of accession; calls on the Commission to identify the problems in the current functioning of the IPA instrument;
Evropské společenství států bude z hlediska globálních prognóz týkajících se růstu a obyvatelstva ztrácet na významu.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
EU-27 dnes prozatím představuje přibližně 8 % světového obyvatelstva, v roce 2050 to však bude již jen 5 %.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Ekonomická váha poklesne v důsledku růstu zejména v Číně a ve významných rozvíjejících se zemích z dnešních 20 % na přibližně 12 %.
Particularly because of growth in China and in important emerging countries, the EU’s share in the global economy will decline from 20% to around 12% over the same period.
Zdroje: Publikace OSN 2006 a MMF 2009
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Pokud chce evropské společenství států obhájit své místo v hospodářské a politické soutěži a pokud tuto relativní ztrátu významu nemá provázet ztráta dobrých životních podmínek, musí se Společenství výrazněji spojit v důležitých otázkách zajištění pro budoucnost.
If the European community of States wishes to compete economically and politically, and if this relative decline in significance is not to be accompanied by a loss of prosperity, the community must act in a more concerted manner with regard to vital issues on which it needs to secure its future.
To platí pro zahraniční a bezpečnostní politiku stejně jako v rozhodujících otázkách vnitřního trhu, výzkumu, dodávek energie a zajištění surovin.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
Ještě více než dosud se Společenství musí věnovat urychlenému zajištění obnovitelných zdrojů energie a možnostem jejího skladování.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
Úloha regionů a přidaná hodnota politiky soudržnosti
The role of the regions and the added value of cohesion policy
Politika soudržnosti a strukturální politika musí hrát v budoucí konkurenceschopnosti klíčovou úlohu.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Evropské regiony a města a jejich podniky jsou již velmi silně provázány s globálním hospodářstvím, což souvisí s evropskými dějinami samostatných národních států.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Evropská hospodářská struktura je přitom podstatně komplexnější než asijské nebo severoamerické struktury.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
Více než polovina globálních vazeb mezi mezinárodními podniky a jejich dceřinými společnostmi má svůj původ v EU.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
Tuto stále ještě přetrvávající výhodu mezinárodního propojení musí politika soudržnosti více využít a přivést na mezinárodní rostoucí trhy také více malých a středních podniků.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
Takováto politika zaměřená na růst a inovace však funguje pouze na bezbariérovém vnitřním trhu, který je třeba dále harmonizovat.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
Kromě toho může být taková politika udržitelná pouze tehdy, pokud jsou regionálněpolitické cíle propojeny s celoevropskými cíli inovace a výzkumu a také s ekologickými požadavky a pokud jsou do nich začleněny také znalosti bohatších regionů.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
Kromě toho j e třeba přemýšlet nejen o složkách růstu, ale i kompenzacích v regionální a sociální oblasti.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
Pouze tehdy, pokud je obyvatelstvo a regiony jako celek spolunositelem této politiky, dostává se politice soudržnosti a strukturální politice posléze přijetí, jaké potřebuje pro úspěšné provádění.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Právě na tomto základě je třeba zdůraznit, že politika soudržnosti EU se svými zásadami sdílené programové a finanční odpovědnosti představuje v celém světě jedinečný, integrovaný a osvědčený politický přístup, který se vyplatí budovat.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
Proto je třeba – také s ohledem na přijatelnost potřebného rozpočtu strukturálních fondů – jednoznačněji definovat a energičtěji prosazovat evropskou přidanou hodnotu .
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Musí se výrazněji podařit provázat evropské cíle s cíli regionálního rozvoje.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Účelové vázání přidělovaných prostředků na politiku zaměřenou na inovace, které se v současnosti uplatňuje v lisabonském procesu, je v tomto ohledu zdařilým pojetím a je třeba v něm dále pokračovat ve strategii EU 2020, musí se však více zaměřit na výsledky.
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Otázka, kterou je třeba si nyní dodatečně položit v souvislosti s evropskou přidanou hodnotou, zní: Do jaké míry iniciovala projekty skutečně politika soudržnosti?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Nebo by se mnohé projekty, osídlení, rozvoj infrastruktury uskutečnily i samy na základě vnitrostátní, regionální nebo podnikové odpovědnosti?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Pouze pokud evropské programy přinášejí původní impuls pro projekty, a tím jim dodávají přidanou hodnotu, může se zdůvodnit silná politika soudržnosti.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.
V opačném případě financuje společnost mnohými byrokratickými oklikami pouze vedlejší účinky.
Otherwise, the EU is merely financing displacement effects via many bureaucratic detours.
Některé klíčové oblasti strategie EU 2020 (snížení počtu osob bez ukončeného vzdělání, zvýšení počtu vysoce kvalifikovaných absolventů, zvýšení počtu zaměstnaných osob, snížení chudoby, větší objem veřejných investic do životního prostředí) považuje zpravodaj právě za oblasti, ve kterých nese politickou odpovědnost v první řadě stát, nebo dokonce regionální či místní orgány.
The rapporteur regards certain key areas of the EU 2020 strategy (fewer early school-leavers, higher levels of final examination results, more people in employment, less poverty, more environmental investment by local authorities) as areas for which national or even regional/local policy-makers should bear primary responsibility.
Politika soudržnosti by zde neměla být katalyzátorem pro zásadní „evropeizaci“ sociální nebo environmentální politiky.
Cohesion policy should not act as a catalyst for a thorough Europeanisation of social or environmental policy here.
Toto by na politiku soudržnosti kladlo příliš velké požadavky.
This would massively overburden the resources of cohesion policy.
Namísto toho je třeba se výrazněji zaměřit na regionální přínos pro celoevropské požadavky (životní prostředí, změna klimatu, energie, dopravní infrastruktura aj), na impulsy pro růst a inovace (malé a střední podniky v mezinárodních sítích aj.), sociální vzorové projekty (integrované rozvojové plánování, zdravotnictví, demografie aj.) a mezi všemi těmito hlavními směry zvláště také na úvahy o kompenzaci pro znevýhodněné regiony .
Rather there should be a closer focus on the regional contribution to European policies (environmental protection, climate change, energy, transport infrastructure, etc.), stimuli for growth and innovation (SMEs joining international networks, etc.), model social projects (integrated development planning, health, demography, etc.) and particularly, under all these headings, on compensatory measures for disadvantaged regions.
Zpravodaj by proto rád zdůraznil, že nová obecná kategorie podpory založená na HDP na obyvatele ve výši 75–90 % odporuje klíčovým zásadám politiky soudržnosti EU, která má podporovat nejslabší regiony prostřednictvím horizontálního přístupu.
Therefore, the rapporteur would like to emphasize, that a general new funding category based on GDP/PE between the 75% and 90% rates is at odds with the core philosophy of EU cohesion policy, which is to support the weakest regions, while taking a cross-cutting approach.
k páté zprávě Evropské komise o soudržnosti a o strategii politiky soudržnosti po roce 2013
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Navrhovatelka (*): Veronica Lope Fontagné
Rapporteur (*): Veronica Lope Fontagné
– s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ) a jeho cíle a stěžejní iniciativy,
– having regard to the Communication from the Commission entitled Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ) and its targets and flagship initiatives,
– s ohledem na sdělení Komise o iniciativě Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost ( KOM(2010)0758 ),
– having regard to the communication from the Commission on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion (COM (2010)758),
– s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a její vstup v platnost dne 21. ledna 2011 v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 26. listopadu 2009 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením Evropským společenstvím (2010/48/ES),
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force on 21 January 2011, according to the Council Decision of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2010/48/EC),
– s ohledem na závěry Rady ze dne 6. prosince 2010 s názvem „Politiky zaměstnanosti v zájmu konkurenceschopné, nízkouhlíkové a zelené ekonomiky účinně využívající zdroje“,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 entitled Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy,
– s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. července 2010 k tématu „Jak podněcovat účinná partnerství při řízení programů politiky soudržnosti na základě osvědčených postupů z období 2007–2013“ (ECO/258),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010 on How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle (ECO/258),
– s ohledem na studii na téma „Hodnocení podpory Evropského sociálního fondu pro rovnost mužů a žen“, kterou dne 24. ledna 2011 uveřejnilo Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Evropské komise,
– having regard to the study of 24 January 2011 published by Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities of the European Commission on Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality,