natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU je největším dovozcem zemědělských výrobků z rozvojových zemí na světě a dováží více, než je společný objem dovozu USA, Japonska, Kanady, Austrálie a Nového Zélandu.
The EU is the world’s largest importer of farm products from developing countries, importing more agricultural goods than the US, Japan, Canada, Australia and New Zealand combined.
Stálý tlak na další otevírání trhu EU je vyvíjen hlavně ze strany konkurenčních vývozců v oblasti zemědělství.
Ongoing pressure for further EU market opening comes mainly from competitive agricultural exporters.
Příslib lepšího přístupu na trh těmto zemím může mít nepříznivý vliv na evropské zemědělské producenty i na rozvojové země, které nejvíce potřebují pomoc a jejichž preferenční výhoda bude narušena.
Granting enhanced market access to these countries not only has a potentially detrimental impact on EU agricultural producers, but also on those developing countries which are most in need, and whose preferential margin will be eroded.
EU kromě toho narozdíl od dalších klíčových partnerů podstatným způsobem omezila podporu domácího trhu, která narušuje obchod, tím, že oddělila přímou podporu od výroby a že uskutečnila obecný posun směrem k intervencím bezpečnostní sítě, čímž jí zanechala méně účinné nástroje, jejichž pomocí se musí vyrovnat s rostoucí nestálostí trhu.
Moreover, the EU has, unlike other key partners, substantially reduced its trade-distorting support, through the decoupling of direct aids from production, and through a general move towards safety-net intervention, leaving it with less effective instruments to cope with increasing market volatility.
EU rovněž učinila velkorysou nabídku, že postupně přestane používat své – již tak drasticky snížené – vývozní dotace, pod podmínkou, že obdobné sankce budou uvaleny na další formy vývozních pobídek, zejména na vývozní úvěry a záruky (uplatňované především v USA), státní zemědělské obchodní podniky (existují zejména v Austrálii, na Novém Zélandu a v Kanadě) a na potravinovou pomoc (ve velké míře využívaná v USA).
The EU has equally made a substantial offer to phase out its -already drastically reduced- export subsidies, provided that equivalent disciplines would be imposed on other forms of export incentives, and especially export credits and guarantees (used in particular by the US), agricultural state trading enterprises (used in particular by Australia, New Zealand and Canada), and food aid (used on a wide scale in the US).
V rámci WTO seděla EU také „na lavici žalovaných“ při řešení podstatných sporů, konkrétně v případech „geneticky modifikované organismy“, „zeměpisná označení“, „hovězí maso s obsahem hormonů” a „chlorované drůbeží maso“.
In the WTO framework, the EU has also been a ‘defendant’ in major dispute settlement cases, namely the ‘GMOs’, the ‘Geographical Indications’, the ‘Beef Hormones’ and the ‘Chlorinated Poultry’ cases.
Ve sporu o „hovězí maso s obsahem hormonů“ bylo navzdory legitimitě obav EU o veřejné zdraví a nediskriminační povaze jejích opatření rozhodnuto, že mezi posouzením rizik a prostředkem, jímž se má účelu dosáhnout, neexistuje žádná racionální souvislost.
In the ‘Beef Hormones’ case, despite the legitimacy of the EU public health concern, and the non-discriminatory nature of its measure, it was held that there was no rational relationship between the risk assessment and the means to achieve this purpose.
Polemizuje se o tom, že „soudní aktivismus“, jejž „soudní orgány“ při WTO uplatňují v řešení některých sporů, zásadním způsobem zpochybňuje legitimitu WTO z hlediska demokracie.
It has been argued that the ‘judicial activism’ of the WTO ‘judicial organs’ in the settlement of certain disputes poses a profound challenge to the legitimacy of the WTO from the perspective of democracy.
Je třeba mít na paměti, že mechanismus řešení sporů v rámci WTO je obecně pokládán za nejdůležitější systémový výsledek Uruguayského kola, který znamenal změnu právních paradigmat vyvolanou povinným soudním rozhodováním a závaznými výsledky.
It should be noted that the dispute settlement mechanism of the WTO is widely considered as the most important systemic outcome of the Uruguay Round, marking a legal paradigm shift introduced by compulsory adjudication and binding outcomes.
Založením WTO se rozšířil rozsah otázek regulace, které mají přímý dopad na vnitrostátní právní předpisy a politiky a došlo k přesunu zaměření z překážek, které se nachází „na hranicích“, na „překážky uvnitř hranic“.
The establishment of the WTO has broadened the scope of regulatory issues, which directly affect domestic law and policies, with focus being shifted from barriers that lie ‘at the border’ to barriers that exist ‘within the border’.
Tento posun zpochybňuje možnosti členů uplatňovat zákonodárnou moc a stanovovat normy (v oblasti veřejného zdraví, ochrany životního prostředí, bezpečnosti potravin), u nichž hrozí, že omezí obchod.
This shift challenges the scope for WTO Members to exercise legislative authority and set (public health, environmental protection, food security) standards, which are potentially trade restrictive.
Dohody WTO určují cíle, které mohou její členové legitimně sledovat (např. článek XX všeobecné dohody o clech a obchodu, dohody o používání hygienických a rostlinolékařských opatření a dohody o technických překážkách obchodu).
The WTO Agreements identify the objectives, which may be legitimately pursued by the WTO Members (e.g. Article XX of the GATT, the SPS and the TBT Agreements).
Dohoda o používání hygienických a rostlinolékařských opatření stanoví, že tuzemské normy jsou považovány za kompatibilní s WTO, vychází-li z mezinárodních norem (jak je tomu např. v Codex Alimentarius), avšak normy s vyššími požadavky musí být vědecky zdůvodněny a doloženy posouzením rizik.
According to the SPS Agreement, domestic standards are presumed to be WTO compatible if they are based on international standards (as formulated e.g. in the Codex Alimentarius), while standards set higher than the international level need to be scientifically justified through a risk assessment.
Mnohostranná obchodní jednání se dostala do slepé uličky, a tudíž se EU vydala cestou jednání o dvoustranných a meziregionálních obchodních dohodách, přičemž tyto dohody mnohostranný rámec pouze doplňují a nenahrazují jej.
Given the impasse in the multilateral trade negotiations, the EU has pursued the negotiation of bilateral and interregional trade agreements, as complementary and not as a substitute to the multilateral framework.
Někteří mohou namítnout, že uzavírání tohoto typu dohod vyústí v situaci, kdy obchodní partneři, jakmile získají kýžený přístup na cílový trh, ztratí o WTO zájem.
Some may argue that the conclusion of this type of agreements will make trading partners lose their interest in a WTO deal if they obtain the desired access in target markets.
Další riziko vidí v rozšíření těchto dohod, které naruší mnohostranný obchodní systém tím, že vytvoří konkurenční obchodní bloky.
They also see a risk in the proliferation of these agreements that will undermine the multilateral trading system by creating competing trading blocks.
Jiní nemusí souhlasit se skutečností, že tyto dohody nabízí příležitost, která v současné době v rámci WTO není k dispozici a spočívá v jednání o udržitelném rozvoji a dalších doložkách a v žádání ústupků s cílem dodržovat sociální a environmentální normy.
Others may take issue with the fact that these agreements offer an opportunity, not currently available in the WTO framework, to negotiate sustainable development and other clauses and subject concessions to respect of social and environmental standards.
Upřednostnění dvoustranných dohod může jednoduše vycházet z jejich méně komplikované povahy a z přesvědčení, že selektivním přístupem a výběrem obchodních partnerů lépe posloužíme našim zájmům.
Preference for bilateral agreements may simply be due to their less complex character and the belief that interests are better served through a selective approach of trading partners.
V současné době USA a EU „soupeří“, kdo z nich jako první získá přístup na nové klíčové trhy a za jakých podmínek.
Currently, there is ‘competition’ between the US and the EU as to who will enter first -and under which conditions- key new markets.
Soudržností mezi SZP a evropskou zahraniční obchodní politikou bude zajištěno zachování evropského modelu zemědělství a budou zaručeny rovné podmínky pro producenty EU na světovém trhu.
Coherence between the CAP and the EU external trade policy shall ensure the preservation of the European agricultural model, as well as a level playing field for EU producers in the world market.
Mnohostranná úloha evropského zemědělského odvětví může posloužit jako urychlovač vzniku nových paradigmat, jelikož přináší veřejné statky, které mají zásadní význam pro naše společnosti a jejichž dodávky nelze zajistit pomocí trhu: zabezpečení dodávek potravin, bezpečnost a kvalita za přijatelnou cenu pro občany EU.
The multifunctional role of the European agricultural sector can serve as a catalyst for new paradigms, since it delivers public goods of major importance to our societies, whose supply cannot be secured through the market: food security, safety and quality at an affordable price for EU citizens.
Na celém světě stoupá poptávka po potravinách a zároveň rostou výrobní náklady, na zemědělských trzích panuje závažná nestabilita, k dispozici je méně půdy a omezené množství vody a snižují se energetické vstupy.
There is a global increase in food demand against a background of higher production costs, severe volatility in agricultural markets, less land, less water and reduced energy inputs.
Silná společná zemědělská politika má rovněž zásadní význam pro zachování, ekologickou udržitelnost a hospodářský rozvoj venkovských oblastí EU a pro ochranu před hrozbou opouštění půdy a vylidňování venkova.
A strong CAP is also fundamental for the preservation, environmental sustainability and economic development of the EU rural areas against the threat of land abandonment and rural depopulation.
Hospodářská geografie SZP je úzce svázána s dalšími cíli v oblasti společnosti a politiky.
The economic geography of the CAP is interlinked with other societal and policy objectives.
Zemědělské odvětví EU má zcela jednoznačně přidanou hodnotu pro strategii EU 2020, jejímž cílem je vyřešit hospodářské, sociální a environmentální problémy, s nimiž se EU v současné době potýká, a sehraje v ní strategickou roli na domácím poli i v postavení celosvětového hráče.
The European agricultural sector has a clear added value and a major role to play in the ‘EU 2020’ strategy towards tackling the socio-economic and environmental challenges that EU is facing, both internally and as a leading global player.
Evropská obchodní politika bude mít rozhodující úlohu v tom, zda zemědělství bude i nadále v plné míře k plnění těchto cílů pozitivně přispívat.
EU trade policy will play a determinant role in whether agriculture will continue to make a full positive contribution to these objectives.
Obchodní politika by neměla narušit dynamiku evropského odvětví zemědělství.
Trade policy should not undermine the dynamic of the EU agricultural sector.
Naopak, obchodní a zemědělská politika se mohou a musí vzájemně podporovat.
To the contrary, trade policy and agricultural policy can and must be mutually supportive.
2. připomíná, že reforma SZP z roku 2003 a kontrola stavu z roku 2008 prokázaly hloubku závazků EU v oblasti reforem tím, že předvídaly výsledky jednacího kola z Dohá, zatímco rovnocenné ústupky obchodních partnerů EU se stále očekávají;
Recalls that the 2003 CAP reform and the 2008 ‘Health Check’ have demonstrated the seriousness of the EU’s reform commitments by anticipating the likely results of the Doha round, while equivalent concessions are still expected from the EU’s trading partners;
6. vyzývá Komisi, aby spotřebitelům nadále poskytovala spolehlivé a relevantní informace o produktech s cílem chránit jejich zájmy a dále usilovala o efektivnější ochranu zeměpisných označení v rámci WTO tím, že poskytne všem zeměpisným označením vyšší stupeň ochrany, který se v současnosti používá pro označení vín a lihovin (podle článku 23 dohody TRIPS), a zároveň tak, že zavede systém hlášení a registrace zeměpisných označení;
Calls upon the Commission to continue, in order to safeguard consumer interests by providing consumers with reliable and relevant product information, to seek more effective protection of geographical indications (GI) in the WTO by extending the higher level of protection currently available for wines and spirits (Article 23 of the TRIPS agreement) to all GIs, and by establishing a system of notification and registration of geographical indications;
11. vyzývá Komisi, aby podněcovala obchodní partnery EU k dalšímu úsilí o zlepšení jejich sociálních a environmentálních norem, aby se předešlo snížení konkurenceschopnosti EU v rámci celosvětové zemědělské produkce a aby byly v těchto oblastech splněny konzistentní a komplexní normy;
Calls on the Commission to encourage EU trading partners in their ongoing efforts to improve their social and environmental standards so as to prevent a diminution of EU competitiveness in world agricultural production and to achieve consistent and comprehensive standards in these areas;
13. znovu zdůrazňuje význam obchodu se zemědělskými produkty pro ekonomický rozvoj a zmírnění chudoby v rozvojových zemích; vyzývá EU, aby pomohla zemím AKT přizpůsobit se rostoucí globální konkurenci;
Reaffirms the importance of agricultural trade for economic development and poverty alleviation in developing countries; calls upon the EU to help ACP countries to adapt to the increasing global competition;
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Harlem Désir, Christofer Fjellner, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Vital Moreira, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Keith Taylor, Paweł Zalewski
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Harlem Désir, Christofer Fjellner, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Vital Moreira, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Keith Taylor, Paweł Zalewski
7. znovu potvrzuje, že by rozvojové země měly mít legitimní možnost uzákonit politiky, které budou vytvářet domácí přidanou hodnotu; konstatuje, že odhadovaných 10 miliard USD by bylo možno získat pro rozvojové země tím, že by se dovozní clo zemí OECD u zemědělských produktů snížilo na polovinu; domnívá se, že současný obchodní režim EU, který zdaňuje suroviny méně než zpracované výrobky, je v rozporu s industrializací rozvojových zemí; vybízí k progresivnímu snížení cla na dovoz zemědělských produktů ze všech rozvojových zemí s cílem podpořit tvorbu udržitelného bohatství a poskytnout rozvojovým zemím reálné možnosti přístupu na trh;
Reaffirms that developing countries should legitimately be allowed to enact policies which create domestic added value; notes that an estimated USD 10 billion would be generated for developing countries by halving the OECD countries’ import tariffs on agricultural products; considers that the current EU trade system, which taxes raw materials less than processed goods, is at odds with the industrialisation of developing countries; encourages an ongoing reduction of tariffs on agricultural imports from developing countries in order to promote sustained wealth creation and provide real market-access opportunities for those countries;
9. zdůrazňuje potřebu transparentnosti a odpovědnosti Komise při provádění posouzení dopadů a konzultací se zúčastněnými subjekty, a zejména pravidelného dialogu s příslušnými výbory Parlamentu, včetně Výboru pro rozvoj.
Underlines the need for transparency and accountability in the Commission’s conduct of impact assessments and consultation with stakeholders and, in particular, for regular dialogue with Parliament’s relevant committees, including the Development Committee.
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Vasilica Viorica Dăncilă, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Diane Dodds, Herbert Dorfmann, Hynek Fajmon, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Sergio Gutiérrez Prieto, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Agnès Le Brun, Stéphane Le Foll, George Lyon, Gabriel Mato Adrover, Mairead McGuinness, Krisztina Morvai, Mariya Nedelcheva, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Sergio Paolo Francesco Silvestris, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Vasilica Viorica Dăncilă, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Diane Dodds, Herbert Dorfmann, Hynek Fajmon, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Sergio Gutiérrez Prieto, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Agnès Le Brun, Stéphane Le Foll, George Lyon, Gabriel Mato Adrover, Mairead McGuinness, Krisztina Morvai, Mariya Nedelcheva, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Sergio Paolo Francesco Silvestris, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella
o podobě ženské chudoby v Evropské unii
on the face of female poverty in the European Union
Výbor pro ženská práva a rovnost pohlaví
Committee on Women's Rights and Gender Equality
Gabriele Zimmer , Výbor pro zaměstnanost a sociální věci
Gabriele Zimmer , Committee on Employment and Social Affairs
STANOVISKO Výboru pro zaměstnanost a sociální věci .............................26
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............25
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................34
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................32
– s ohledem na články 8, 151, 153 a 157 Smlouvy o fungování Evropské unie,
– having regard to Articles 8, 151, 153 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na ustanovení o sociálních právech a o rovnosti žen a mužů,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its provisions on social rights and on equality between men and women,
– s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,
– having regard to the 1948 Universal Declaration of Human Rights,
– s ohledem na Mezinárodní pakt Organizace spojených národů o hospodářských, sociálních a kulturních právech z roku 1966,
– having regard to the 1966 United Nations International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights,
– s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979,
– having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– s ohledem na deklaraci a akční platformu přijaté dne 15. září 1995 na čtvrté světové konferenci o ženách v Pekingu,
– having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995,
– s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí stanovené Organizací spojených národů v roce 2000, zejména s ohledem na cíl 1 (odstranit extrémní chudobu a hlad) a na cíl 3 (prosazovat rovnost mužů a žen),
– having regard to the Millennium Development Goals defined by the United Nations in 2000, in particular Goal 1 (eradicate extreme poverty and hunger) and Goal 3 (promote gender equality),
– s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1558 (2007) o feminizaci chudoby,
– having regard to the Council of Europe Parliamentary Assembly Resolution 1558 (2007) on the feminisation of poverty,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010)
– having regard to Decision No 1098/2008/EC of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 on the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion (2010)
L 87, 7.4.2010, s. 1. ,
OJ L 87, 7.4.2010, p.1 ,
– s ohledem na návrh závěrů Rady ze dne 30. října 2007 „Přezkum provádění Pekingské akční platformy členskými státy a orgány EU – Ukazatele týkající se žen a chudoby“ (13947/07),
– having regard to draft Council conclusions of 30 October 2007 on the Review of the implementation by the Member States and the EU institutions of the Beijing Platform for Action - Indicators in respect of Women and Poverty (13947/07),
– s ohledem na zprávu Komise ze dne 3. října 2008 o provádění barcelonských cílů týkajících se zařízení péče o děti předškolního věku ( KOM(2008)0638 ),
– having regard to the Commission report of 3 October 2008 on the Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children ( COM(2008)0638 ),
– s ohledem na zprávu Komise o rovnosti žen a mužů 2010 ( KOM(2009)0694 ),
– having regard to Commission Report on equality between women and men 2010 ( COM(2009)0694 ),
– s ohledem na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise ke zprávě Komise „Rovnosti žen a mužů“ – 2010 ( SEK(2009)1706 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document accompanying the Commission Report on equality between women and men 2010 ( SEC(2009)1706 ),
– s ohledem na sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 ( KOM(2010)0491 ),
– having regard to the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
– s ohledem na doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise ke sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 ( SEK(2010)1079 ) a ( SEK(2010)1080 ),
– having regard to the Commission Staff Working Documents accompanying the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015 ( SEC(2010)1079 ) and ( SEC(2010)1080 ),
– s ohledem na sdělení Komise „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication on Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ),
– s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 24. března 2010 „Druhý evropský průzkum kvality života: Rodinný život a práce“,
– having regard to the Eurofound report of 24 March 2010 ‘Second European Quality of Life Survey: Family life and work’,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce
– having regard to its resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market
Přijaté texty, P6_TA (2009) 0371. ,
Texts adopted, P6_TA (2009) 0371. ,
Přijaté texty, P7_TA (2010)0231. ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0231. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o hodnocení výsledků plánu pro dosažení rovnosti žen a mužů na období 2006–2010 a doporučení pro budoucnost
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations
Přijaté texty, P7_TA (2010)0232. ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0232. ,
Přijaté texty, P7_TA (2010)0306. ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0306. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek
– having regard to its resolution of 19 October 2010 on precarious women workers
Přijaté texty, P7_TA (2010)0365. ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0365. ,
– s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci ( A7-0031/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0031/2011 ),