natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zpravodajka se domnívá, že je nejvyšší čas uznat politický význam posílení schopnosti EU reagovat na katastrofy a že by k dosažení tohoto cíle měly být využity veškeré prostředky.
The Rapporteur believes that it is high time to recognise the political importance of reinforcing the EU disaster response capacity and that all means should be mobilised to achieve this objective.
V tomto ohledu zpravodajka lituje, že mnoho konkrétních návrhů uvedených v Barnierově zprávě z roku 2006 o vytvoření evropské jednotky civilní ochrany zůstalo nevyslyšeno nebo bylo uskutečněno pouze zčásti.
In this regard, the Rapporteur regrets that many concrete proposals included in the 2006 Barnier report on setting-up a European Civil Protection Force have been largely ignored or have only seen limited progress.
Vzhledem k tomu, že rozhodnutí připravit zprávu z vlastního podnětu bylo původně vyvoláno situací na Haiti, omezuje se tato zpráva na vnější rozměr schopnosti EU reagovat na katastrofy.
As the decision to draft an own-initiative report was originally triggered by the situation in Haiti, this report limits its scope to the external dimension of the EU disaster response capacity.
Poučení z nedávných krizí se zvláštním zaměřením na Haiti
Lessons from recent crises with a special focus on Haiti
Reakce EU na zemětřesení na Haiti, v jejímž rámci byla zkombinována zejména aktivace mechanismu civilní ochrany EU s nasazením vojenských prostředků a poskytnutím významného objemu humanitární pomoci, jasně ukázala na složitost stávajících nástrojů a postupů.
The EU’s response to the earthquake in Haiti, combining notably the activation of the EU civil protection mechanism, the use of military assets and the deployment of a significant and large scale humanitarian assistance response, clearly showed the complexity of existing tools and procedures.
Zpravodajka sice uznává, že reakce členských států a orgánů EU byla rychlá a rozsáhlá, zvládání krize však také přineslo mnoho problémů v oblasti účinnosti, koordinace a viditelnosti.
While the Rapporteur acknowledges that the response by the Member States and the EU institutions was swift and large scale, the management of the crisis also raised a number of challenges in terms of efficiency, coordination and visibility.
· Otázka účinnosti
· The efficiency challenge
Pokud jde o humanitární pomoc , je třeba uznat, že reakce byla extrémně rychlá a účinná díky pohotovému nasazení odborníků z GŘ ECHO a zrychlenému přidělení prostředků na humanitární pomoc (3 miliony EUR), které proběhlo do 24 hodin.
In terms of humanitarian aid , it has to be acknowledged that the response was extremely fast and effective with the quick deployment of ECHO experts on the field and the allocation of fast track humanitarian funds (3 million EUR) within 24 hours.
Tato původní reakce byla později doplněna o další zdroje v celkové výši 120 milionů EUR.
This initial response was later on complemented by additional resources for a total amount of 120 million EUR.
Mechanismus civilní ochrany EU byl aktivován přímo v den, kdy k zemětřesení došlo, a pomoc poskytovaná prostřednictvím Monitorovacího a informačního střediska byla poměrně významná – její součástí byly pátrací a záchranné týmy pro obydlené oblasti, lékařské týmy, zásobování, přístřeší a hygienická úprava vody.
The EU civil protection mechanism was activated on the very day the earthquake struck and the assistance provided through the Monitoring and Information Centre (MIC) was quite significant - with urban search and rescue teams, medical teams and the provision of supplies, shelter and water sanitation.
Přestože v případě Haiti fungoval systém relativně dobře, zahájení asistenčních zásahů civilní ochrany EU je nevyhnutelně zpožďováno způsobem fungování stávajícího systému, který je založen na dobrovolných ad hoc příspěvcích, které podléhají různým vnitrostátním rozhodovacím procesům.
Although in the case of Haiti the system worked relatively well, the deployment of the EU civil protection assistance is inevitably delayed by the mechanics of the current system which is based on voluntary and ad-hoc contributions subject to different national decision-making processes.
Jednou z hlavních slabin systému je, že není možné dopředu zajistit, aby byly klíčové prostředky k dispozici a neprojevily se významné nedostatky.
One of the major weaknesses of the system is that it is impossible to guarantee in advance that key assets will be available and that major gaps will be avoided.
Mezi pozitivní zkušenosti získané na Haiti patří skutečnost, že Evropská komise byla poprvé schopna přímo poskytnout jednotku na čištění vody (provozovanou Francií) a předsunutou zdravotní jednotku s chirurgií (provozovanou Itálií), které byly drženy v pohotovosti v rámci opatření financovaných prostřednictvím přípravné akce z roku 2008 pro nástroj rychlé reakce EU (rozpočet na rok 2008).
Among the positive lessons to be drawn from Haiti is the fact that, for the first time, the European Commission was able to directly deploy a water purification unit (run by France) and an advanced medical post with surgery (run by Italy), that were kept on stand-by under arrangements financed through a Preparatory Action for an EU rapid response capability (2008 budget).
Zpravodajka se domnívá, že povzbudivé výsledky přípravné akce z roku 2008 by měly být dále vyhodnocovány a že myšlenka dobrovolného sdružování prostředků členských států a jejich držení v pohotovosti pro okamžité nasazení v rámci operací EU by měla být dále rozvíjena.
The Rapporteur believes that the encouraging results of the 2008 Preparatory Action should be further assessed and that the idea of a voluntary pool of Member States assets on stand-by for immediate deployment in EU operations should be further developed.
V této souvislosti by zpravodajka chtěla Radě a Komisi připomenout následující doporučení z Barnierovy zprávy: „Pouze preventivní uspořádání a sdružování stávajících zdrojů může vést k vytvoření evropské jednotky civilní ochrany.“
In this context, the Rapporteur would like to remind Council and Commission of the following recommendation from the Barnier report: "Only preventive organisation and a pooling of existing resources can bring about the emergence of a European civil protection force".
Krize na Haiti také ukázala, že nasazení vojenských prostředků může velmi užitečným způsobem doplňovat poskytování pomoci.
The Haiti crisis has also shown that the deployment of military assets can be extremely useful to complement the provision of relief assistance.
Bude důležité zkoumat, jakým způsobem je možné zefektivnit správné využívání vojenských prostředků v reakci na katastrofy.
It will be important to explore how the correct use of military assets in disaster response can be made more effective.
V tomto ohledu se zpravodajka domnívá, že využívání vojenských prostředků a schopností jako součásti civilní reakce na přírodní katastrofy by mělo za všech okolností nadále podléhat stávajícím pokynům, jako je Evropský konsensus o humanitární pomoci a zásady z Osla týkající se využívání prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků katastrof (aktualizovány v listopadu 2006).
In this respect, the Rapporteur believes that the use of military assets and capabilities as part of a civilian-led response to a natural disaster should under all circumstances continue to be governed by existing guidelines such as the European Consensus on humanitarian aid and the Oslo Guidelines on the use of military and civil defence assets in disaster relief (updated in November 2006).
· Otázka koordinace
· The coordination challenge
Vzhledem k rozsahu krize a počtu zúčastněných subjektů byl proces koordinace pomoci bezprostředně po zemětřesení poměrně náročný, a to jak na provozní, tak na strategické / politické úrovni.
Given the magnitude of the crisis and the number of actors involved, the coordination process in the aftermath of the earthquake proved quite challenging, both a the operational and at the strategic/political level.
Jak bylo uvedeno výše, proces koordinace, který zajišťovalo Monitorovací a informační středisko, byl v případě Haiti poměrně efektivní, ale existovaly (a stále existují) případy, kdy je pomoc některého státu poskytována bez jakékoli předchozí koordinace.
As mentioned above, the coordination process through the Monitoring and Information Centre (MIC) has been quite effective in Haiti but there were (and still are) instances of national assistance being provided without any prior coordination.
V případě Haiti provedly GŘ ECHO a Monitorovací a informační středisko rychlé společné vyhodnocení potřeb, ale ukázalo se, že během fáze akutního zmírňování následků katastrofy bylo složité vyměňovat si informace a organizovat společné vyhodnocování potřeb s členskými státy EU.
In the context of Haiti, ECHO and the MIC quickly conducted joint needs assessments, but it proved difficult to exchange information and to organize joint needs assessments with EU Member States during the immediate relief phase.
Tato situace vedla k různým překrývajícím se souborům zpráv, čímž se komplikovalo přiměřené poskytování dostupných prostředků určených na zmírnění následků katastrofy.
This situation resulted in various and overlapping flows of reports, complicating the adequate mobilization of available relief assets.
Jak je uvedeno výše, proces koordinace na úrovni Komise byl usnadněn nedávným sdružením civilní ochrany a humanitární pomoci pod jedno GŘ.
As already mentioned above, at the Commission level, the coordination process was facilitated by the recent inclusion of civil protection and humanitarian aid under a single DG.
Toto nové rozdělení působnosti umožňovalo lepší konzultace v rámci jednoho útvaru a vytvořilo příležitosti k přípravě společných hodnocení a snadnějšímu sdílení informací.
This new distribution of portfolios led to greater in-service consultation and created opportunities for joint assessments and better information sharing.
V této souvislosti je třeba připomenout, že, jak uvádí Evropský konsensus o humanitární pomoci, „při použití v rámci jakékoliv humanitární krize by využití civilní ochrany mělo být založeno na potřebách a mělo by doplňovat humanitární pomoc, se kterou by zároveň mělo být v souladu.“
In this context, it is important to recall that the "use of civil protection – where deployed in any humanitarian crisis- should be needs-driven and complementary to and coherent with humanitarian aid" as stipulated in the European humanitarian consensus.
Ke krizi na Haiti také došlo v době institucionálních změn souvisejících se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost a diskusemi o zřízení Evropské služby pro vnější pomoc (ESVČ).
The crisis in Haiti also occurred at a time of institutional transition with the entry into force of the Lisbon Treaty and discussions on the establishment of the European External Action Service (EEAS).
V případě zvládání krize na Haiti existují zprávy o snahách uvést duch Lisabonské smlouvy do praxe prostřednictvím zvýšené interakce mezi útvary Komise a Radou.
For the management of the Haiti crisis, it has been reported that efforts have been made to put the Lisbon Treaty spirit into practice through increased interaction between the Commission services and the Council.
Avšak těsně po zemětřesení následovalo období nejasností ohledně toho, kdo by měl stát v čele koordinace celkové akce EU.
However, the earthquake was immediately followed by a period of confusion over who should take the lead for the coordination of the EU’s overall action.
Vzhledem k rozsahu krize koordinaci pomoci EU nakonec zajistila vysoká představitelka / místopředsedkyně Ashtonová v úzké spolupráci s komisařkou Georgievovou odpovědnou za humanitární pomoc, civilní ochranu a mezinárodní spolupráci.
Given the magnitude of the crisis, the coordination of the EU assistance was finally ensured by High Representative/Vice President Ashton in close coordination with Commissioner Georgieva in charge of humanitarian aid, civil protection and international cooperation.
Očekává se, že ESVČ zavede v budoucnu jednotnou reakci na krizi, což bude vyžadovat racionalizaci stávajících krizových platforem.
In the future, it is expected that the EEAS will create a single crisis response, which will require a rationalisation of the existing crisis platforms.
Mechanismy pro koordinaci útvarů Komise a sekretariátu Rady budou muset být vyjasněny také v souvislosti s koordinací a využíváním vojenských prostředků EU v reakci na katastrofy.
Clear mechanisms for coordination between the Commission services and the Council secretariat will have to be clarified also in relation to the coordination and the use of EU military assets in a disaster response.
· Otázka viditelnosti
· The visibility challenge
Nedostatečná viditelnost reakce EU byla zdůrazňována jako jeden z největších nedostatků zásahů EU na Haiti.
The lack of visibility of the EU response has also been highlighted as one of the main shortcomings of EU interventions in Haiti.
Stejné kritika byla vyslovena také v souvislosti s reakcí EU na záplavy v Pákistánu v červenci / srpnu 2010.
The same criticism has been made in relation to the EU response to the floods in Pakistan in July/August 2010.
Zpravodajka se domnívá, že je třeba stanovit jasné dohody a postupy k zajištění dvojí viditelnosti (jak členských států, tak Evropské unie), pokud jde o prostředky civilní ochrany poskytované členskými státy prostřednictvím mechanismu civilní ochrany EU.
The Rapporteur believes that clear agreements and procedures should be established to ensure a dual visibility (for both the member states and the European Union) for civil protection assets deployed by Member States through the EU civil protection mechanism.
Nejdůležitější a zásadní podmínkou pro dvojí viditelnost však bude politická vůle členských států shromažďovat informace a prostředky pod jednotnou vlajkou EU spíše než pod svou národní vlajkou.
A first and essential precondition for such dual visibility will however be the political willingness from Member States to pool information and assets under a unified EU flag rather than under their national banner.
V souvislosti s otázkou viditelnosti se zpravodajka také domnívá, že je třeba věnovat více pozornosti zlepšení monitorování i celkové komunikace o reakci EU na katastrofy.
In relation to the visibility issue, the Rapporteur also believes that more attention should be paid to improve the monitoring as well as the overall communication around the EU disaster response.
Měl by být poskytován nepřetržitý tok informací a údaje by měl být aktualizovány i po skončení akutní fáze.
A continued flow of information should be provided with data that should continue to be updated even after the emergency phase.
Měly by být zveřejněny informace o kontrole využívání rozpočtů i o výsledcích, aby se evropskému veřejnému mínění dokázalo, že pomoc byla skutečná, konkrétní a řádně řízená.
Control over the use of budgets and information on results should be made available to provide evidence to the European public opinion that aid has been real, concrete and properly managed.
Stručná analýza zkušeností získaných na Haiti jasně ukazuje, že je třeba pokračovat v reformách schopnosti EU reagovat na katastrofy.
The brief analysis of lessons learned from Haiti clearly shows the need for further reforms of the EU disaster response capacity.
V této souvislosti je také třeba zdůraznit, že účinnější a rychlejší reakce na naléhavé situace bude vyžadovat silnou politickou vůli různých zúčastněných stran.
In this context, it also needs to be underlined that a more efficient and rapid response to emergencies will require a strong political will from the different parties in presence.
Přestože byla v poslední době přijata opatření na posílení soudržnosti a koordinace složek civilní ochrany a humanitární pomoci v rámci reakce EU, kroků k vytvoření evropské jednotky civilní ochrany bylo dosud učiněno jen minimum.
If efforts have recently been made to reinforce the coherence and coordination between the civil protection and humanitarian aid dimensions of the EU response, steps towards the creation of a European civil protection force have remained minimal.
o vytvoření nástroje rychlé reakce EU
on setting up an EU rapid response capability
– s ohledem na globální odpovědnost Evropské unie za poskytování rychlé humanitární pomoci a podpory a na značné úsilí, které EU v této oblasti na celém světě vynakládá,
– having regard to the European Union’s global responsibility to provide rapid humanitarian aid and assistance and to the considerable efforts the EU deploys worldwide,
– s ohledem na potřebu lepší koordinace a společného využívání stávající humanitární pomoci do 24 hodin po katastrofě,
– having regard to the need for better coordination and pooling of existing humanitarian assistance, within 24 hours of a disaster,
– s ohledem na skutečnost, že Komise po nedávném zemětřesení na Haiti poprvé úspěšně použila dva moduly, které bylo možno poskytnout prostřednictvím přípravné akce zaměřené na schopnost rychlé reakce EU, vypracované s podporou Parlamentu,
– having regard to the fact that, following the recent earthquake in Haiti, the Commission for the first time successfully deployed there two modules made available through a preparatory action on an EU rapid response capability, established with Parliament’s support,
vyzvat Komisi, aby Parlamentu co nejdříve předložila návrhy na vytvoření jednotky civilní ochrany EU založené na mechanismu civilní ochrany EU, aby měla Unie možnost shromáždit nezbytné zdroje k zajištění primární mimořádné humanitární pomoci do 24 hodin po katastrofě;
that it call on the Commission to bring proposals before Parliament as soon as possible for establishing an EU civil protection force based on the EU Civil Protection Mechanism and enabling the Union to bring together the resources necessary for providing initial emergency humanitarian aid within 24 hours of a disaster;
zajistit, aby nástroj rychlé reakce EU:
that a European rapid response mechanism should
• měl civilní a/nebo humanitární povahu
• be civilian and/or humanitarian
• mohl být uveden v činnost v jakoukoli dobu a v co nejkratších lhůtách
• be capable of being mobilised at any time and as rapidly as possible
• působil pod vlajkou Evropské unie
• operate under the banner of the EU
• dodržoval normy mezinárodního humanitárního práva
• observe international humanitarian law
• byl otevřen možnostem spolupráce s jinými humanitárními subjekty
• be open to cooperation with other bodies involved in humanitarian action
• byl schopen spolupracovat se systémem OSN
• be prepared to cooperate with the UN system
• byl otevřen možnosti využívat pomoc ze strany třetích zemí
• be open to contributions from third countries
• respektoval dobrovolný charakter účasti členských států na připravovaném nástroji
• respect the voluntary nature of the Member States’ participation in the intended arrangements
• dbal na neustálé doplňování jak lidských, tak i materiálních kapacit, jež lze uvést v činnost v jakoukoli dobu,
• endeavour on an ongoing basis to keep up the standard of the human and material resources available for mobilisation at any time
• vycházel ze zásady „sdílení břemene“;
• be based on the principle of burden sharing;
vyzvat vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a komisařku pro mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize, aby v koordinaci reakce Unie na krize hrály vedoucí úlohu, přitom využívaly pravomocí vyplývajících z Lisabonské smlouvy k účinnější reakci Unie na krize v budoucnu a současně navázaly na to, čeho již bylo dosaženo;
that it call on the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Commissioner for International Cooperation, Humanitarian Aid and Crisis Response to play a leading role in coordinating the Union’s crisis response, using the responsibilities created under the Lisbon Treaty to coordinate the Union’s response to future crises more effectively, while building on what has already been achieved.
5. vybízí Radu k tomu, aby pokračovala v nepřetržité diskusi o zlepšení předvídatelnosti mechanismu civilní obrany EU, a vyzývá k okamžitému zřízení jednotky civilní obrany EU, jak navrhoval již v roce 2006 pan Barnier ve své zprávě;
Encourages the Council to continue on-going discussions about improving the predictability of the EU Civil Protection Mechanism and calls for the immediate establishment of an EU Civil Protection Force, as suggested by the Barnier report as long ago as 2006;
7. připomíná stávající struktury, kapacity a nástroje vytvořené v rámci SBOP v období od zasedání Evropské rady v Helsinkách a Feiře a zdůrazňuje, že řízení civilních krizí (včetně zásahů civilních zásahových skupin) lze financovat z rozpočtu EU pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP); z tohoto důvodu podporuje rozvoj schopnosti rychlé reakce, která nekopíruje, ale doplňuje stávající struktury a kapacity v rámci SZBP;
Recalls the existing structures, capabilities and instruments developed under the CSDP since the Helsinki and Feira European Councils, and stresses that civilian crisis management (including civilian response teams) can be financed from the EU’s Common Foreign and Security Policy (CFSP) budget; therefore supports the development of a rapid response capability that does not duplicate, but is complementary to, the existing structures and capabilities within the CFSP framework;
o nové strategii pro Afghánistán
on a new strategy for Afghanistan
Zpravodaj: Pino Arlacchi
Rapporteur: Pino Arlacchi
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ...............................................................................26
OPINION of the Committee on Development ......................................................26
– s ohledem na svá předchozí usnesení o Afghánistánu, zejména usnesení ze dne 8. července 2008 o stabilizaci v Afghánistánu
– having regard to its previous resolutions on Afghanistan, in particular its resolutions of 8 July 2008 on the stabilisation of Afghanistan
C 294E, 3.12.2009, s. 11 , ze dne 15. ledna 2009 o rozpočtové kontrole vynakládání finančních prostředků Evropské unie v Afghánistánu
11. , of 15 January 2009 on the budgetary control of EU funds in Afghanistan
C 184E, 8.7.2010, S.
OJ C 184E, 8.7.2010, p.
– s ohledem na společné politické prohlášení EU-Afghánistán, které bylo podepsáno dne 16. listopadu 2005 a které vychází ze společných priorit pro Afghánistán, jako je vybudování silných a odpovědných institucí, reforma v oblasti bezpečnosti a práva, boj proti drogám a rozvoj a obnova,
– having regard to the EU-Afghanistan joint political declaration signed on 16 November 2005, which is based on shared priorities for Afghanistan such as the establishment of strong and accountable institutions, security and justice sector reform, counter-narcotics, development and reconstruction,
– s ohledem na dohodu s Afghánistánem z roku 2006, v níž jsou stanoveny tři hlavní oblasti činnosti afghánské vlády na následujících 5 let: bezpečnost; správa věcí veřejných, právní stát, lidská práva; hospodářský a sociální rozvoj, a závazek odstranit výrobu narkotik,
– having regard to the Afghanistan Compact of 2006, which set out the Afghan Government’s three main areas for activity for the subsequent five years: security; governance, rule of law, human rights; and economic and social development, as well as a commitment to the elimination of the narcotics industry,
– s ohledem na konferenci o Afghánistánu konanou v lednu 2010 v Londýně, na níž mezinárodní společenství obnovilo své závazky vůči Afghánistánu a na níž byly položeny základy pro mezinárodní konsenzus ohledně strategie nevojenského řešení afghánské krize a bylo rovněž stanoveno, že převedení odpovědnosti v oblasti bezpečnosti na afghánské síly bude zahájeno v roce 2011 a z velké části dokončeno do roku 2014,
– having regard to the London Conference on Afghanistan held in January 2010, where the international community renewed its commitment to Afghanistan, and which laid the foundations for an international consensus on a strategy entailing a ‘non-military’ solution to the Afghan crisis, as well as establishing that the transfer of security responsibilities to Afghan forces would begin in 2011 and be largely completed by 2014,