natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zavedení inteligentních měřičů by podle některých studií mohlo snížit spotřebu energie až o 10 %.
According to some studies, the roll-out of smart metering could lower energy consumption by up to 10%.
Postoj Komise
Commission position
Po zveřejnění sdělení ze dne 12. března 2009 vypracovaného na základě této zprávy z vlastního podnětu zahájila Evropská komise rozsáhlou veřejnou konzultaci, která, s významným přispěním odborníků a studií vypracovaných v daném odvětví, umožnila vyjasnit způsob, jakým IKT mohou přispět k energetické účinnosti.
Following the publication of the communication of 12 March 2009, on which this own-initiative report is based, the Commission opened broad public consultations which, with valuable contributions from experts and sector-specific studies, clarified the manner in which ICTs can help to improve energy efficiency.
Kromě jiného byla na evropské úrovni vymezena některá hospodářská odvětví, u nichž využívání IKT umožní splnit ambiciózní cíle v souvislosti s úsporou energie, a byla rovněž definována úloha Komise při motivování k využívání těchto nových technologií.
A number of economic sectors within Europe in which the use of ICTs will enable the ambitious energy saving targets to be met were identified, as was the role the Commission should play in fostering the use of these new technologies.
Jedna z hlavních překážek bránících širokému zavedení IKT úzce souvisí s absencí společných metod a nástrojů měření, hodnocení množství a řízení odečtů stavu měřičů spotřeby energie a emisí uhlíku.
One of the main obstacles to the widespread use of ICTs is the lack of common measurement, quantification and management methodologies and tools for smart metering as a means of measuring energy consumption and carbon emissions.
Komise přesto ve svém doporučení ze dne 9. října 2009 odvětví IKT vyzývá, aby do roku 2010 definovalo společné metody k určení společných rysů pro inteligentní systémy měření.
The Commission's recommendation of 9 October 2009 accordingly called on the ICT sector to formulate, by the end of 2010, common methodologies for establishing a common specification for smart metering.
Kromě jiného navrhuje plán pro zavedení inteligentních měřičů v evropských domácnostech a podrobně se zabývá možnostmi právní úpravy, které by umožnily rychleji splnit cíle, jichž je třeba do roku 2020 dosáhnout.
It also proposes a roadmap for the introduction of smart meters in European households and looks at the various legislative options open with a view to speeding up progress towards the targets set for 2020.
Zpravodajka s hlavními body sdělení a doporučení Komise v zásadě souhlasí.
The rapporteur endorses the broad lines of the Commission communication and recommendation.
Kromě jiného se domnívá, že širší využívání IKT povzbudí evropský průmysl a trh s novými technologiemi.
She considers, furthermore, that more widespread use of ICTs will stimulate European industry and boost the new technologies market.
Z toho vyplývá, že podle zpravodajky by měl být kladen větší důraz na některá prioritní opatření, která umožní splnit cíle, jež si Evropa předsevzala.
On that basis, the rapporteur believes that greater emphasis should be placed on a number of priority means of meeting the EU targets.
Mezi tato opatření patří zejména:
These include:
V tomto směru by Komise měla zvážit kritéria měření uplatňovaná již dnes některými evropskými společnostmi, které zaznamenaly konkrétní úspěchy při snižování spotřeby energie a tedy i při zvyšování energetické účinnosti a jež přinesly značné hospodářské výhody konečným spotřebitelům.
With a view to this, the Commission should take due account of the measurement criteria already in use in some parts of Europe which have proved to make a tangible contribution to lowering energy consumption and improving energy efficiency, thus bringing significant economic benefits to end-users.
Tyto zkušenosti by proto měly představovat příklad osvědčených postupů, z nichž je třeba vycházet při definici minimálního evropského společného jmenovatele v technologické oblasti.
This should form the best practice on the basis of which to establish a technological lowest common denominator for Europe.
Standardizace by se měla týkat nejen měřících funkcí, ale také přístupu ke smluvním informacím a informacím o spotřebě, možnosti komunikace s centrálními systémy provozovatelů prostřednictvím elektrické sítě a zařízení umožňujícího dálkové připojení a odpojení operačního zařízení.
Standardisation should cover both measurement functions and access to contractual information and consumption data, communication with operators' central systems over the electricity grid and remote connection and disconnection of supply.
Provádění velké většiny obchodních operací a hlavních činností v souvislosti s měřiči na dálku, díky němuž není třeba zákrok na místě, může rovněž přispět ke snížení emisí CO 2 .
Furthermore, the remote handling of the vast majority of commercial transactions and the main metering operations will also have a positive effect in terms of reducing carbon emissions, by obviating the need for on-site intervention.
Podobný přístup by mohl být uplatňován i v případě měření spotřeby plynu, aby z výhod inteligentních měřičů mohla těžit i distribuční síť zemního plynu.
A similar approach should be taken to gas consumption metering, bringing the benefits of smart metering to the natural gas supply grid.
V neposlední řadě lze konstatovat, že vzhledem k mobilitě blízké budoucnosti bude zavedení inteligentních měřičů v celé Evropě zásadní pro inteligentní auta.
Lastly, the roll-out of smart metering throughout Europe is of fundamental importance to smart cars, on which mobility will be based in the near future.
Co se týče výběru právního nástroje, je vhodné upřednostnit opatření umožňující co nejrychlejší standardizaci.
The legal instrument that should be chosen is that which will enable standardisation to be achieved fastest.
V tomto směru nelze vyloučit formu doporučení, pokud by se nástroj legislativního typu jevil z finančního a administrativního hlediska jako příliš náročný.
In this connection, the use of a recommendation should not be ruled out, if the legislative approach is shown to involve too many financial and administrative complications.
· zavedení pilotních projektů: zpravodajka se domnívá, že pro široké zavedení technologií IKT je nutné podporovat partnerství mezi jednotlivými odvětvími a informovat městské komunity a místní a regionální orgány o tom, jak lez pomocí IKT zlepšit energetickou účinnost.
· the launch of pilot projects: with a view to ensuring the mass roll-out of ICTs, the rapporteur considers that inter-sector partnerships should be encouraged and local and regional authorities should be made aware of the energy efficiency benefits that ICTs can provide.
V tomto smyslu je třeba, aby Komise a členské státy vyvinuly větší úsilí za účelem zavádění pilotních projektů a aby přitom využívaly stávající nástroje, výzkumné programy nebo nové konkrétní projekty.
With a view to this, the Commission and the Member States should make greater efforts to launch pilot projects, drawing on existing tools and research programmes or devising new tailor-made projects.
· početné aplikace IKT: zlepšení energetické účinnosti vyžaduje přijetí souboru opatření zaměřených na snížení spotřeby a lepší řízení výroby a nabídky služeb.
· the wide range of ICT applications: improving energy efficiency requires the adoption of a mix of measures to reduce consumption and improve management of the production and supply of services.
Zpravodajka zdůrazňuje významný přínos IKT při plnění společných cílů v oblasti energie a domnívá se, že aplikace, které byly do dnešní doby nedostatečně využívané, by měly v budoucnosti nalézt v různých hospodářských sektorech větší uplatnění.
The rapporteur points to the major contribution that ICTs can make to meeting the joint energy targets that have been sets and takes the view that applications that have been underused to date should in future be put to more widespread use in the various economic sectors.
Rychlé šíření řešení založených na informačních a telekomunikačních technologiích vyžaduje kromě jiného rozsáhlé zavádění širokého pásma.
The rapid roll-out of ICT-based solutions also calls for the mass roll-out of broadband.
· šíření osvědčených postupů: evropská populace se čím dál více koncentruje do městských aglomerací.
· dissemination of good practice: Europe's population is increasingly concentrated in urban areas.
Pro splnění ambiciózních cílů v souvislosti se snižování emisí CO 2 a energetickou účinností bude proto důležitá dobrá organizace a bezproblémové fungování středních a velkých měst.
Improvements in the way that medium-sized and large towns are organised and run will therefore be an important factor in meeting the ambitious carbon emissions reduction and energy efficiency targets.
Zpravodajka zdůrazňuje, že uplatňování IKT při řízení a organizaci městských aglomerací může významně přispět ke zvyšování energetické účinnosti.
The rapporteur stresses that the use of ICTs in organising and running urban areas can make a major contribution towards improving energy efficiency.
Projekt „smart cities“ a iniciativa „Pakt primátorů“ ( Covenant of Mayors ) ukázaly cestu, jak lze v této oblasti dosáhnout úspěchů.
The 'smart cities' project and the 'Covenant of Mayors' initiative have shown the way forward.
Městská organizace, jíž bylo dosaženo za pomoci IKT, může podstatně snížit energetický dopad měst.
Efficient urban organisation achieved through the use of ICTs can substantially reduce the energy impact of urban areas.
k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství
on Mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
A. vzhledem k tomu, že informační a komunikační technologie (IKT) mohou výrazně přispět k energetické účinnosti ekonomiky EU, zejména v oblasti budov a dopravy, ale také v rámci společnosti jako celku, prostřednictvím zdokonalení výroby a distribuce energie, čímž přispějí i k dosažení cílů 20% úspor energie do roku 2020 ,
A. whereas information and communication technologies (ICTs) can make a significant contribution to the EU economy's energy efficiency, notably in the buildings and transport sector but also in society at large through improved energy production and distribution towards the objective of 20% energy savings by 2020,
B. vzhledem k tomu, že energetické úspory dosažené pomocí IKT porostou, pokud dojde k lepšímu zapojení a přístupu uživatelů a k zlepšení v oblasti energetické účinnosti v samotném IKT odvětví;
B. whereas energy savings achieved through ICTs will increase with better user engagement and access, and improvements in energy efficiency in the ICT sector itself,
C. vzhledem k tomu, že jsou IKT nepostradatelné pro udržitelné hospodářství založené na výrobě energie z obnovitelných zdrojů,
C. whereas ICTs are indispensable for a sustainable economy based on renewable energy production,
D. vzhledem k tomu, že IKT mohou být využity k informování spotřebitelů o jejich spotřebě elektrické energie v reálném čase, čímž umožní energeticky úspornější chování,
D. whereas ICT can be applied to inform users of their real-time electricity consumption, thereby enabling more energy-efficient behaviour,
5. vyjadřuje politování nad tím, že se zatím příliš nepokročilo ve využívání možností, které pro snižování emisí skleníkových plynů představují zvýšení efektivity a úspory energie;vyzývá Komisi, aby při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, kterou se zavádí rámec pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie
Regrets the slow rate of progress in harnessing the potential of energy efficiency and energy savings in reducing greenhouse gas emissions; calls on the Commission to take full account of ICT saving potential in the implementation of Directive 2009/125/EC of the European Parliament and Council establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
6. zdůrazňuje význam, který má vliv IKT na energetickou účinnost, což bylo také zdůrazněno tím, že v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj
Stresses the importance of the influence of ICT on energy efficiency, something which was also highlighted through the designation of this question in 2007 as a particular priority for ICT under the Seventh Framework Programme for Research and Technological Development
7. zdůrazňuje přínos, jaký již IKT mají pro energetickou účinnost budov prostřednictvím řešení, jako jsou systémy řízení energie, osvětlení využívající LED diody a inteligentní systémy osvětlení;
Highlights the contribution that ICTs have already made to the energy-efficiency of buildings through solutions such as energy-management systems, solid-state lighting, and intelligent lighting systems;
9. je si vědom potenciálu, který IKT mají v oblasti zvyšování energetické účinnosti výrobních procesů s vysokými emisemi uhlíku, jako je výroba stavebních materiálů a jiné výrobní procesy;
Recognises the potential of ICT to contribute to increased energy efficiency of carbon-intensive production processes, such as the production of construction materials and other manufacturing processes;
11. zdůrazňuje potřebu monitorovat vliv rozvoje IKT na různé aspekty udržitelného rozvoje, se zvláštním důrazem na environmentální a sociální otázky, včetně hrozby, kterou pro životní prostředí a zdraví představuje využití zastaralého vybavení a sociální nerovnosti způsobené digitálním vyloučením;
Stresses the need to monitor the influence of the development of ICT on aspects of sustainable development, with particular reference to environmental and social questions, including the threat to the environment and health connected with the use of old equipment and the social inequalities deriving from digital exclusion;
13. vyzývá Komisi, aby spolu s Výborem regionů a členskými státy pracovala na vytvoření internetové sítě pro výměnu nejlepších postupů mezi regionálními a místními orgány v oblasti zlepšování energetické účinnosti prostřednictvím IKT;
Calls on the Commission, in collaboration with the Committee of the Regions and Member States, to work on establishing a web network for the exchange of best practices among regional and local authorities on improving energy performance through use of ICTs;
16. vyzývá členské státy, aby prostřednictvím rozvoje příslušné infrastruktury zvýšily dostupnost širokopásmového internetu pro všechny občany EU a zajistily rovný přístup k on-line službám, které mohou snížit potřebu cestovat;
Calls on the Member States to facilitate, through the development of the appropriate infrastructure, the availability of broadband internet to all EU citizens in order to ensure equal access to online services which can reduce the need to travel;
o sdělení Komise o evropském partnerství pro boj proti nádorovým onemocněním
on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ...............................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................28
– s ohledem na sdělení Komise o evropském partnerství pro boj proti rakovině ( KOM(2009)0291 ),
– having regard to the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership ( COM(2009)0291 ),
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)
– having regard to Decision No 1350/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-13)
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 na téma „Společně pro zdraví: strategický přístup pro EU na období 2008–2013“
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on ‘Together for health: a strategic approach for the EU 2008-2013’
Přijaté texty, P6_TA(2008)0477 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0477 . ,
– s ohledem na závěry Rady o zmírnění dopadů nádorových onemocnění v Evropě, přijaté dne 10. června 2008
– having regard to the Council conclusions on reducing the European burden of cancer adopted on 10 June 2008
Rada Evropské unie, závěry Rady o zmírnění dopadů nádorových onemocnění, 2876. zasedání Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, Lucemburk, 10. června 2008. ,
Council of the European Union, Council Conclusions on Reducing the Burden of Cancer, 2876th Employment, Social Policy, Health and Consumers Affairs Council Meeting, Luxembourg, 10 June 2008. ,
– s ohledem na doporučení Rady 2003/878/ES ze dne 2. prosince 2003 o screeningu nádorových onemocnění
– having regard to Council Recommendation 2003/878/EC of 2 December 2003 on cancer screening
– s ohledem na své prohlášení ze dne 11. října 2007 o potřebě komplexní strategie boje proti rakovině
– having regard to its declaration of 11 October 2007 on the need for a comprehensive strategy to control cancer
C 313 E, 20.12.2006, s. 273. ,
OJ C 313 E, 20.12.2006, p.273. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. června 2003 o rakovině prsu v Evropské unii
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on breast cancer in the European Union
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční plán Společenství pro boj proti rakovině v rámci činnosti v oblasti veřejného zdraví (1996 až 2000)
– having regard to Decision No 646/96/EC of the European Parliament and of the Council of 29 March 1996 adopting an action plan to combat cancer within the framework for action in the field of public health (1996 to 2000)
– s ohledem na rozhodnutí Rady č. 2004/513/ES ze dne 2. června 2004 o uzavření Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku
– having regard to Council Decision 2004/513/EC of 2 June 2004 concerning the conclusion of the WHO Framework Convention on Tobacco Control
– s ohledem na Evropský kodex proti rakovině: třetí verze,
– having regard to the European Code Against Cancer: third version,
– s ohledem na publikaci World Cancer Report 2008 (Globální zpráva o nádorových onemocněních za rok 2008), kterou vypracovala Mezinárodní agentura pro výzkum nádorových onemocnění (International Agency for Research on Cancer, IARC),
– having regard to the World Cancer Report 2008 of the International Agency for Research on Cancer (IARC),
– s ohledem na prohlášení Evropského parlamentu o hepatitidě typu C
– having regard to the declaration of the European Parliament on hepatitis C
– s ohledem na činnost a závěry nadstranické zájmové skupiny Poslanci EP proti nádorovým onemocněním (MEPs Against Cancer, MAC),
– having regard to the activity and the conclusions of the all-party interest group MEPs Against Cancer (MAC),
– s ohledem na článek 35 Listiny základních práv Evropské unie
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A7‑0121/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0121/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že se nádorová onemocnění navzdory pokroku medicíny epidemicky šíří po celém světě,
A. whereas cancer is growing epidemically worldwide in spite of medical progress,
C. vzhledem k tomu, že podle Světové zdravotnické organizace jsou nádorová onemocnění celosvětově jednou z hlavních příčin úmrtí a v roce 2004 způsobila zhruba 13 % všech úmrtí,
C. whereas, according to the World Health Organisation, cancer is one of the leading causes of death worldwide and accounted for around 13% of all deaths in 2004,
D. vzhledem k tomu, že v roce 2006 byla nádorová onemocnění druhou nejběžnější příčinou úmrtí: na deset úmrtí u žen připadla dvě úmrtí způsobená nádorovým onemocněním, u mužů to byla tři úmrtí z deseti, což znamená, že každý rok se nádorová onemocnění diagnostikují přibližně u 3,2 milionu občanů EU; vzhledem k tomu, že nejvíce úmrtí bylo způsobeno rakovinou plic, tlustého střeva a prsu,
D. whereas cancer was the second most common cause of death in 2006, accounting for two out of ten deaths in women and three out of ten deaths in men, equating to approximately 3.2 million EU citizens diagnosed with cancer each year; whereas the deaths are due for the most part to lung cancer, colorectal cancer, and breast cancer,
E. vzhledem k tomu, že podle odhadů Mezinárodní agentury pro výzkum nádorových onemocnění (IARC) je každému třetímu Evropanovi v průběhu jeho života stanovena diagnóza nádorového onemocnění a každý čtvrtý Evropan na tuto nemoc zemře,
E. whereas, according to estimates by the International Agency for Research on Cancer (IARC), one in three Europeans is diagnosed with cancer during their lifetime and one in four Europeans dies from the disease,
F. vzhledem k tomu, že podle odhadů onemocní v roce 2010 nádorovým onemocněním 3 miliony Evropanů a takřka dva miliony na ně zemřou a podle odhadů na rok 2020 onemocní nádorovým onemocněním 3,4 miliony Evropanů a 2,1 milionů na následky choroby zemře,
F. whereas projections suggest that, in 2010, 3 million Europeans will develop cancer and nearly 2 million are expected to die of cancer, and projections for 2020 suggest that 3.4 million Europeans will develop cancer and over 2.1 million will die as a result of the disease,
G. vzhledem k tomu, že nejčastější typy nádorových onemocnění se liší v závislosti na pohlaví, a vzhledem k tomu, že ženy jsou nejčastěji postihovány rakovinou prsu, děložního čípku, děložní sliznice, vejcovodu, vaječníků a vagíny, ale také jsou často postiženy rakovinou žaludku a tlustého střeva a konečníku; vzhledem k tomu, že výskyt rakoviny prsu u žen je v mnoha evropských zemích na vzestupu, přičemž postihuje také mladší ženy a vzhledem k tomu, že v EU každoročně onemocní rakovinou prsu 275 000 žen,
G. whereas the most frequent types of cancer differ between women and men, and women are mostly affected by breast, cervical, endometrial, fallopian tube, ovarian and vaginal cancer but also often by stomach and colorectal cancers; whereas the incidence of breast cancer is rising among women in many European countries, also affecting younger women, and 275 000 women in the EU contract breast cancer each year,
H. vzhledem k tomu, že boj proti nádorovým onemocněním by měl být považován za zásadní součást strategie v oblasti zdraví,
H. whereas the fight against cancer should be considered to be an essential part of the Health Strategy,
I. vzhledem k tomu, že zhruba 30 % nádorových onemocnění lze předejít a následky lze zmírnit včasným rozpoznáním nemoci a její léčbou, ačkoli účinnost národních screeningových programů pro ženy se liší a závisí na míře pokrytí ženské populace, dostupnosti mamografu a jeho kvalitě, léčbě a dalších faktorech,
I. whereas about 30% of cancers may be prevented and the consequences reduced by early detection and treatment, while the effectiveness of national screening programmes for women varies and depends on the coverage of the female population, accessibility to and the quality of mammography, treatment and other factors,
J. vzhledem k tomu, že nádorová onemocnění u dětí, která jsou nejčastější příčinou úmrtí mladých lidí, může být úspěšně léčena s 80% mírou přežití,
J. whereas childhood cancer, the leading cause of death from disease in the young, can be successfully treated to achieve an 80% survival rate,
K. vzhledem k tomu, že prevence zahrnuje primární prevenci výskytu i sekundární prevenci prostřednictvím screeningu a včasného odhalení,
K. whereas prevention involves both primary prevention of incidence and secondary prevention via screening and early detection,