natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stálé zvyšování věkového průměru vyžaduje nové výrobky, způsoby dopravy a organizaci práce.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Nastane nedostatek kvalifikovaných pracovních sil.
There will be a lack of qualified labour.
e) Rychlá urbanizace staví mimo jiné mobilitu, stavebnictví a logistiku před nové výzvy.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Posílení společného přístupu k průmyslové politice
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Strategie Evropa 2020 poprvé uznává potřebu nového přístupu tím, že uvádí stěžejní iniciativu k tomuto tématu.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Je načase, aby EU plně využila všechny možnosti udržitelné obnovy a dalšího rozvoje průmyslové základny s kvalitními pracovními místy.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Evropský průmysl by si měl udržet vedoucí pozici v klíčových odvětvích a nikoli se nechat vést.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Je čas, aby EU určila svou vlastní cestu pro průmysl budoucnosti.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
EU musí zajistit, že přidané hodnoty budou vytvářeny uvnitř jejích hranic.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Je jasné, že úspěšná průmyslová politika musí stát na obou následujících pilířích:
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ nová architektura finančního odvětví
§ a new architecture of the financial sector and
§ výrazná koordinace hospodářských, daňových rozpočtových politik na makroekonomické úrovni s cílem zajistit růst a zaměstnanost bez daňového dumpingu (např. harmonizace daně z příjmu právnických osob)
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Selhání paradigmatu samoregulace finančních trhů musí vést ke komplexnímu novému regulačnímu rámci, který bude schopen navrátit finanční systém k jeho základní funkci, tedy k účinnému investování úspor, což je obzvláště důležité pro průmysl a MSP.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Je třeba využít možnosti, které skýtá článek 173 Smlouvy o EU.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
Je také nutné, aby EU a členské státy společně rozvinuly ucelenou a jednoznačnou průmyslovou politiku a zároveň i jasnou strategii a ukazatele, aby bylo možné zajistit úspěch a sledovat jej.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Různé tendence v rámci průmyslové politiky (protekcionismus, řízení, pobídky, konkurenceschopnost) nesmí být neřízené.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
nová integrovaná a udržitelná průmyslová politika v eu
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Průmyslová politika EU by se měla zaměřit jak na udržitelnou, ekologicky účinnou a celosvětově konkurenceschopnou obnovu průmyslové základny, tak na udržitelný přechod od průmyslu zaměřeného převážně na výrobu k průmyslu založenému na znalostech.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Je nezbytné integrovat všechny politiky EU a propojit všechny jejich aspekty s dopadem na průmysl.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
To vyžaduje novou dimenzi spolupráce v rámci Komise a spolupráci se všemi aktéry.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Zpravodaj zastává názor, že nový přístup k průmyslu v Evropě musí zahrnovat 15 klíčových „milníků“:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Vytvoření inovačního řetězce
1) Building an innovation chain
Potřebujeme výzkum, vývoj inovací a jejich aplikaci se vztahem k průmyslu – celý inovační řetězec.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Inovace znamená více než obnovu technologií: zahrnuje také inovaci organizace, obchodních modelů, designu výrobků a jejich kvality.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
Abychom inovace podpořili, musíme vytvořit rámec, který pro ně bude příznivý ve vztahu k normám, standardům, patentům a ochraně práv duševního vlastnictví.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Je třeba klást důraz na nové základní technologie uplatňované v různých odvětvích (např. informační a komunikační technologie, mobilitu, energetiku, biotechnologie a nanotechnologie) a soustavně je používat.
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Potřebujeme ucelené strategie, které umožní sbližování a spolupráci mezi různými inovačními odvětvími.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
Politika inovací v EU by se měla zaměřovat na mezery v hodnotovém řetězci.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Je třeba nalézt nová řešení pro hlavní oblasti budoucnosti jako je udržitelnost, demografické změny a urbanizace.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Zvyšování účinnosti využití zdrojů
2) Increasing resource efficiency
V minulých desetiletích se mnohem rychleji rozvíjela produktivita práce než produktivita zdrojů (energetických a materiálových).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
V průmyslových odvětvích představují náklady na pracovní sílu přibližně 20 % a náklady na zdroje 40 %.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
Strmý nárůst produktivity zdrojů založený na normách EU, pobídkách, společných a podnikových cílech a usilující o použití systémů založených na nejlepších dostupných technologiích posiluje udržitelnost a celosvětovou konkurenceschopnost evropského průmyslu, poskytuje mu zároveň výhled na nové trhy v globálních hodnotových řetězcích a zachová pracovní místa v Evropě.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Společnosti by v rámci povinných zpráv o udržitelnosti měly vypočítat svou „ekologickou zátěž“.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Jasné cíle pro výrobky vzniklé udržitelným způsobem
3) Clear targets for sustainable products
Udržitelná výroba musí být posílena prostřednictvím koordinovaných, ekologicky inovativních výrobních norem založených na analýzách životních cyklů (např. směrnice o ekodesignu, normy pro stavby a automobily).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Využívání veřejných zakázek
4) Using public tenders
Veřejné zakázky by měly být využívány jako nástroje pomocí nichž budou jak do veřejných, tak soukromých sektorů zaváděny nové výrobky a služby vzniklé udržitelným způsobem.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
L 134, 30.4.2004, s. 114-240 .
OJ L 134, 30.4.2004, p.
5) Rozšíření výroby čisté energie
5) Enhancing clean energy production
Energetika a průmyslová politika jsou úzce propojeny.
Energy and industrial policy are closely linked.
Dobré zásobování energií je nezbytné a energie z obnovitelných zdrojů představuje nový rostoucí trh, který vytváří nová kvalitní pracovní místa.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Průmyslová politika vyžaduje dlouhodobou energetickou politiku, jejíž součástí bude politika v oblasti změny klimatu, která zajistí přijatelné ceny energií a zabezpečí zásobování, přičemž se vyhne úniku uhlíku.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Přesvědčivá strategie v oblasti surovin
6) A convincing raw material strategy
Evropský průmysl je závislý na spolehlivém přístupu k surovinám, což je stále problematičtější.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
7) Přetváření obchodu a zajištění soužití výhodného pro všechny a udržitelné výroby
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Politika mezinárodního obchodu představuje bezpochyby hlavní aspekt udržitelné výroby.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Obchod není samoúčelným cílem, ale je součástí průmyslové strategie.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Obchodní politika by měla poskytovat přístup ke klíčovým a rostoucím trhům na základě, který bude spravedlivý pro všechny.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Mnohostranný obchodní systém založený na pravidlech stanovený Světovou obchodní organizací a rozhodování sporů v jeho rámci je nejúčinnější a nejuznávanější způsob řízení a rozšiřování obchodních vztahů transparentním způsobem.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Udržitelná výroba vyžaduje vhodné pracovní prostředí, finanční odměnu i povinné normy ve vztahu k životnímu prostředí.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Tyto skutečnosti by měly být uváděny v obchodních smlouvách.
This should be laid down in trade agreements.
8) Náčrt povinné průmyslové politiky jednotlivých odvětví
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
Přístupy v různých sektorech (pracovní skupiny, poradní výbory na vysoké úrovni, inovační platformy jako např. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical Industry) by měly dostat přesně definovaný rámec a strategický obsah společně s posouzením dopadu na odvětví a s akčními plány tak, aby posílily udržitelný rozvoj.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) Zapojení MSP
9) Involving SMEs
MSP jsou páteří evropského průmyslu, a proto by měly být posíleny pomocí lepšího přenosu technologií, přístupem k financování v podobě bankovních půjček, rizikového kapitálu, ale i pomocí financování ze zdrojů Společenství prostřednictvím rámcových programů.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Navíc je třeba povzbudit MSP, aby se účastnily veřejných zakázek a měly by být vytvořeny lepší podmínky pro jejich internacionalizaci.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Rozvoj místních oblastí činnosti
10) Developing regional areas for action
Politika EU by měla více podporovat inovační seskupení tak, aby se koordinovaným způsobem rozvinulo předávání znalostí, výzkumná činnost, rozvoj kvalifikací a infrastruktur.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Ustanovení evropských seskupení pro konkurenceschopnost a nové uskupení různých aktérů na poli inovací (podniků, univerzit a výzkumných středisek – „ekosystémů“) a průmyslové sítě s operativními toky znalostí a zapojení mnoha aktérů je klíčové pro rozhodování o investicích.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Evropská investiční banka musí posílit propojení průmyslové politiky a územní soudržnosti.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Zajištění předjímání změn v průmyslu
11) Ensuring anticipation of industrial change
Průmyslová politika by se měla stále více pokoušet předjímat změny a reagovat na ně prostřednictvím rozvoje dlouhodobých strategií.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Potřebujeme nový nástroj s intenzivním zapojením sociálních partnerů.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Vyrovnat se s restrukturalizací
12) Addressing restructuring
Pracovníkům a podnikům postiženým restrukturalizací způsobenou strukturálními změnami nebo působením globalizace je třeba poskytnout nadějné vyhlídky.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Toho by bylo možné dosáhnout vytvořením pracovní skupiny pro restrukturalizaci a posílením role strukturálních fondů EU v restrukturalizačních řízeních.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Ve vztahu k regionálním rozdílům je třeba vyvinout činnost především v nových členských státech, ve kterých probíhají procesy deindustrializace.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Posílení kvalifikací
13) Enhancing qualifications
Dostupnost pracovní síly s adekvátní kvalifikací zaostává za potřebami restrukturalizovaného a obnoveného evropského průmyslu.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Je třeba zahájit dialog mezi orgány veřejné moci pověřenými regulací systémů vzdělávání a sociálními partnery, který povede k navržení praktických řešení pro řízení přechodu ze škol na trh práce a pro organizaci dalšího vzdělávání, jež bude co nejpřínosnější pro zaměstnavatele i zaměstnance.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Inovace a kvalifikace vyžadují další rozvoj i na univerzitní úrovni.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Posílení účasti pracovníků na rozhodování
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Větší účast pracovníků zaručí v průběhu procesu obnovy rozvoj kvality a zamezí vzniku nedostačujících pracovních podmínek.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Systémy sociální odpovědnosti podniků podpoří jejich sociální a udržitelný rozvoj.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Dlouhodobé politiky
15) Long-term policies
Rozhodnutí o investicích a cykly inovací v průmyslu vyžadují mimo integrovaného přístupu k evropské průmyslové politice i dlouhodobé zaměření na legislativu.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.
Integrovaná a udržitelná průmyslová politika představuje pouze jednu stranu mince - druhá strana je jednoznačný závazek průmyslu k evropským investicím, k posílení kapacit ve výzkumu, k příspěvku k nové kultuře kvalifikací, k výrobkům a výrobním postupům účinně využívajícím zdroje a ke strategickým partnerstvím mezi firmami v EU.
An integrated and sustainable industry policy is one side of the coin; the other is a clear commitment from industry for EU investments, strengthened research capacity, contribution to a new culture of qualifications, resource-efficient products and manufacturing methods, and for strategic partnerships among firms in the EU.
4. domnívá se, že hospodářské oživení podpořené rozhodnutími, jež EU přijala spolu s členskými státy, podpoří nové možnosti pro evropské podniky, jež musí stále více soutěžit na světových otevřených a transparentních trzích;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
9. žádá Komisi, aby se základem pro stanovení konkrétních právních nástrojů na podporu obchodu EU staly hlavní směry evropské průmyslové politiky.
Asks the Commission to make the guidelines for EU industrial policy the basis upon which tangible legislative instruments promoting EU trade are planned.
Navrhovatel: Olle Ludvigsson
Rapporteur: Olle Ludvigsson
10. domnívá se, že průmyslová politika pro éru globalizace může dosáhnout svých cílů jen tehdy, zohlední-li stávající regionální rozdíly, jež jsou důsledkem deindustrializace, která je jedním z důsledků globalizace; pro tyto účely klade důraz na klíčovou úlohu, kterou má regionální politika EU a strukturální fondy;
Considers that “an industrial policy for the globalised era” can achieve its goals only if it includes a reflection on the current regional disparities due to deindustrialisation, one of the consequences of globalisation; stresses, for this purpose, the critical role of the EU regional policy and the Structural Funds;
12. vyzývá ke zlepšení a zjednodušení uznávání profesních kvalifikací nejen v rámci EU, ale i ze třetích zemí, aby tak mohlo průmyslové odvětví účinněji uspokojit svou poptávku po kvalifikované pracovní síle;
Calls for an improvement and simplification of the recognition of professional qualifications not only within the EU but also from third countries so that the industry can more effectively meet its demand for skilled labour;
14. žádá Komisi, aby vytvořila právní rámec pro přeshraniční kolektivní vyjednávání s cílem přispět k vymahatelnosti přeshraničních dohod a řešit otázky související s organizací práce, odbornou přípravou a pracovními podmínkami;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
Raffaele Baldassarre, Vilija Blinkevičiūtė, Edite Estrela, Julie Girling, Sergio Gutiérrez Prieto, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Csaba Sógor
Raffaele Baldassarre, Vilija Blinkevičiūtė, Edite Estrela, Julie Girling, Sergio Gutiérrez Prieto, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Csaba Sógor
k průmyslové politice pro éru globalizace
on an industrial policy for the globalised era
Navrhovatel: Jürgen Creutzmann
Rapporteur: Jürgen Creutzmann
3. zdůrazňuje, že stanovení a provádění průmyslové politiky v EU musí nutně doprovázet zohledňování podmínek, jimiž se řídí likvidace a ukládání průmyslového odpadu, zejména v případě toxického odpadu, aby se zajistilo, že průmyslový odpad se nestane environmentální, ekonomickou nebo sociální zátěží pro společenství žijící jak v EU, tak ve třetích zemích;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
6. zdůrazňuje, že veřejné orgány musí podporovat rozvoj klíčových technologií a že je nezbytné urychlit vypracovávání norem, neboť to má zásadní význam pro zachování konkurenceschopnosti průmyslu EU a podporu nového růstu, což platí zejména pro vypracovávání norem podněcujících inovace, jejichž prostřednictvím lze najít řešení pro nové environmentální a společenské problémy;
Stresses the need for public authorities to support the development of key technologies and emphasises that the development of standards must be accelerated, as it is crucial to preserving EU industrial competitiveness and stimulating new growth, and that this applies particularly to the development of standards stimulating innovation as a means of addressing emerging environmental and societal challenges;
9. zdůrazňuje hospodářský význam malých a středních podniků a podniků řemeslné výroby v evropské průmyslové struktuře; trvá proto na nutnosti, aby se zásada „mysli nejdřív v malém“, kterou stanovila iniciativa „Small Business Act“, stala ústředním bodem nové průmyslové politiky EU, aby se zajistilo, že specifičnost těchto podniků bude zohledněna při vypracovávání a provádění této politiky;
Highlights the economic importance of SMEs and craft manufacturing businesses in the European industrial fabric; insists, therefore, on the need to place the ‘think small first’ principle – promoted by the Small Business Act – at the heart of the EU’s new industrial policy in order to guarantee that the specific characteristics of these undertakings are taken into account in the process of defining and implementing that policy;
11. zdůrazňuje, že účinný dohled v rámci vnitřního trhu má zásadní význam pro ochranu evropského průmyslu před nekalou konkurencí; vyzývá Komisi, aby předložila ambiciózní návrhy na reformu stávajícího systému dohledu nad trhem a posílila úlohu EU při koordinaci vnitrostátních orgánů pověřených dohledem nad trhem a celních orgánů, přičemž musí dbát na to, aby byly všem členským státům poskytnuty odpovídající prostředky;
Asserts that effective market surveillance throughout the internal market is crucial to protecting European industry from unfair competition; encourages the Commission to submit ambitious proposals to reform the current system of market surveillance, strengthening the EU’s role in the coordination of national market surveillance and customs authorities and ensuring that adequate resources are made available in all Member States;