natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Následně se „územní soudržnost“ stala v článku 174 Smlouvy jednou ze tří složek politiky soudržnosti společně se soudržností hospodářskou a společenskou.
Since then, 'territorial cohesion' has become, under Article 174 of the Treaty, one of the three components of cohesion policy, alongside economic and social cohesion.
Díky tomuto postavení se cíl územní soudržnosti jednoznačně zařadil k hlavním prioritám Evropské unie.
'Territorial cohesion' is now firmly established as one of the European Union's main priorities.
Zpravodajka zastává názor, že cílem územní spolupráce je odstranit fyzické, administrativní a regulativní překážky a zmírnit „efekt hranic“ mezi oblastmi a regiony, aby tyto oblasti a regiony mohly společně reagovat na obecné územní výzvy (služby, infrastruktura, urbanismus a územní plánování), globální výzvy (globalizace, změna klimatu), hospodářské a společenské výzvy.
In your rapporteur's view, the aim of 'territorial cooperation' is to do away with physical, administrative and regulatory obstacles to cohesion and to reduce the 'border effect' between territories and regions in order to enable them to address their shared challenges together, whether those challenges are territorial (services, infrastructure, urban and regional planning), global (globalisation, climate change), economic or societal.
Skýtá doposud nedostatečně využitý potenciál v oblasti konkurenceschopnosti a podílí se na „vytváření co nejužšího svazku mezi národy Evropy“.
'Territorial cooperation' represents a source of competitiveness which has not yet been properly exploited, one which can help us achieve the objective of 'an ever closer union among the peoples of Europe'.
Zpráva, v níž jsou následně hodnoceny programy INTERREG III (realizované v období 2000–2006), přesvědčivě dokládá přidanou hodnotu tohoto cíle pro evropský projekt a popisuje některé příklady toho, čeho bylo úspěšné dosaženo: 1030 projektů v oblasti infrastruktury a více než 18 tisíc kilometrů nově vybudovaných nebo finančně podpořených silnic, 115 200 pracovních míst, 5 800 založených a přímo nebo nepřímo vytvořených či zachráněných podniků, téměř 12 tisíc vytvořených sítí a struktur v oblasti spolupráce a více než 544 tisíc osob (včetně studentů), které se zúčastnily kurzů, vzdělávání, seminářů, pracovních skupin, setkání a dalších vzdělávacích činností
The INTERREG III ex-post evaluation report for the period 2000-2006 offers convincing evidence of the added value which that objective generates for the European integration process and gives some examples of its successes: 1030 infrastructure projects and more than 18 000 km of roads built or funded, 115 200 job opportunities created, 5800 start-ups and businesses directly or indirectly established or safeguarded, almost 12 000 cooperation networks and structures brought into being, and attendance by more than 544 000 persons (including students) at courses, training programmes, seminars, workshops, meetings or other educational activities
Následné hodnocení iniciativy Společenství INTERREG III v období 2000–2006 ( INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex-Post Evaluation ) (č. 2008.ES.16.0.AT.016). .
INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex-Post Evaluation (No 2008.CE.16.0.AT.016). .
Podpořit cíl „územní spolupráce“
Strengthening the 'territorial cooperation' objective
Ambiciózní rozpočet
An ambitious budget
V souladu s postojem Evropského parlamentu vyjádřeným v usnesení ze dne 7. října 2010 o regionální politice a politice soudržnosti EU po roce 2013, s postojem Evropské komise popsaným v závěrech její páté zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, s doporučeními Výboru regionů a se závěry neformálního zasedání Rady ministrů pro regionální politiku, které se konalo v Liège ve dnech 22. a 23. listopadu 2011, se zpravodajka domnívá, že „cíl 3“ je třeba zásadním způsobem posílit.
In keeping with the position adopted by Parliament in its resolution of 7 October 2010 on the European Union's cohesion policy and regional policy after 2013, with the standpoint expressed by the Commission in the conclusions contained in the fifth report on cohesion policy, with the recommendations of the Committee of the Regions, and with the conclusions of the informal Council of Ministers for Regional Policy held in Liege on 22 and 23 November 2010, your rapporteur takes the view that 'Objective 3' must be substantially strengthened.
V současné době na něj víceletý finanční rámec vyčleňuje 8,5 miliard EUR (což představuje pouhých 2,5 % strukturálních výdajů EU).
The current multiannual financial Framework allocates EUR 8.5 billion to that objective (a figure which represents only 2.5% of total EU structural spending).
V průběhu jednání o předchozím programovém období Komise žádala, aby cíl 3 dosáhl podílu alespoň ve výši 5 % celkového rozpočtu politiky soudržnosti.
During the negotiations concerning the previous programming period, the Commission had called for Objective 3 to account for at least 5% of the cohesion policy budget.
V roce 2013 tento cíl dozraje.
In 2013, that objective will reach maturity.
Poptávka po spolupráci je silná a potřeby jsou nedozírné.
The demand for cooperation is strong and the needs are immense.
Zpravodajka je přesvědčena o tom, že je na Evropském parlamentu, aby podpořil ambice subjektů zapojených do územní spolupráce a aby opět požádal o vyčlenění alespoň 7 % celkového rozpočtu politiky soudržnosti na tento cíl.
Your rapporteur takes the view that Parliament must support the ambitions of territorial cooperation stakeholders by urging once again that this objective should account for at least 7% of the overall cohesion policy budget.
Stabilní struktura
A stable architecture
Zpravodajka je toho názoru, že struktura tohoto cíle musí být zachována ve třech okruzích, neboť každý z nich má svoji logiku a účel.
In your rapporteur's view, this objective must continue to be split into three components, each with its own logic and value.
Přeshraniční spolupráce (73 % rozpočtu) poskytuje finanční prostředky na realizaci společných strategií regionů, které se nacházejí podél vnitřních (někdy i vnějších) hranic členských států (přičemž vzdálenost mezi těmito regiony nepřesahuje 150 kilometrů).
Cross-border cooperation (73% of the budget) provides funding for the implementation of joint strategies for the regions which are situated along the Member States' internal (and sometimes external) borders and not at a distance of more than 150 km from each other.
Její provádění územně spadá do úrovně NUTS3 a zabývá se místními potřebami v pohraničních spádových oblastech.
Its implementation is 'territorialised' at NUTS 3 level and meets the local needs of cross-border regions.
Zpravodajka se domnívá, že tento místní rozměr přeshraniční spolupráce by mohl být ohrožen debatou o převedení způsobilosti na úroveň NUTS 2, o něž některé subjekty žádají.
Your rapporteur takes the view that a debate on a transfer of eligibility to NUTS 2 level, as called for by certain stakeholders, might undermine the local dimension to cross-border cooperation.
U některých projektů však využití možností nabízených článkem 21 nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj ohledně umístění operací v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce přináší flexibilitu, což je třeba podporovat.
However, depending on the nature of the projects concerned use of the scope offered by Article 21 of the ERDF Regulation as regards the location of cross-border and transnational cooperation activities offers a degree of flexibility which should be encouraged.
Tento článek v odůvodněných případech umožňuje poskytnout finanční prostředky na výdaje, které nespadají pod způsobilost programu.
In duly substantiated cases, that article provides for the funding of expenditure incurred outside the area eligible under the programme.
Nadnárodní spolupráce (20 % rozpočtu) má v širším měřítku podporovat spolupráci mezi sousedícími regiony, které patří do jedné zeměpisné oblasti, a to ve strategicky prioritních oblastech Unie, jako je výzkum a vývoj, informační společnost, životní prostředí, vysokoškolské vzdělávání, mobilita, udržitelný rozvoj měst a řízení přírodních katastrof.
Transnational cooperation (20% of the budget), which is carried out on a larger scale, seeks to promote cooperation between neighbouring regions belonging to the same geographical area with the aim of achieving the Union's strategic priorities in areas such as research and development, the information society, the environment, higher education, mobility, sustainable urban development and the management of natural disasters.
Meziregionální spolupráce (4 % rozpočtu) se týká spolupráce mezi všemi regiony sedmadvaceti členských států bez ohledu na jejich zeměpisnou polohu a týká se výhradně výměny informací, zkušeností a osvědčených postupů.
Finally, interregional cooperation (4% of the budget) concerns cooperation among all the regions of the 27 Member States, regardless of their geographical location, and focuses on exchanges of information, experience and good practices.
Tento rozdíl může správnímu orgánu přinést další administrativní zátěž a u kandidátů může vyvolat pocit frustrace.
This mismatch can create an excessive administrative workload for the managing authority and leave candidates feeling discouraged and frustrated.
Chceme-li dosáhnout určitých úspor a zároveň zvýšit kvalitu projektů, lze přehodnotit míru spolufinancování v případě předkladatelů pocházejících z regionů spadajících pod cíl „konkurenceschopnost a zaměstnanost“.
With a view to making savings and improving the quality of projects, a reconsideration of the EU co-financing rate limit could be envisaged for participants from 'competitiveness and employment' regions.
Meziregionální okruh cíle územní spolupráce lze využít za účelem podpory, koordinace, kapitalizace, výměny osvědčených postupů a usnadnění strategických obměn v projektech, které se tímto způsobem provádí.
The interregional component of the 'territorial cooperation' objective can provide support, coordination, pooling of know-how, exchanges of good practices and strategic back-up for projects implemented in this way.
Program INTERACT by tedy byl účinnější, kdyby byl úžeji propojen s tímto okruhem.
INTERACT would gain in effectiveness if it were involved more closely with the implementation of this component.
Program URBACT II (který se zabývá výměnou informací s cílem podpořit udržitelný rozvoj měst) zaznamenal jistý úspěch, a proto by měl nadále pokračovat.
URBACT II (which concerns exchanges of information with a view to fostering sustainable urban development) has been fairly successful and should be continued.
V souvislosti s rozpravou o programu Erasmus pro místní zastupitele by bylo užitečné zajistit, aby se do těchto sítí, které slouží k různým výměnám (meziregionální spolupráce/programy INTERACT a URBACT), ve větší míře zapojovali volení zástupci, což tyto výměny lépe zviditelní a poslouží jako politický impulz.
In addition, in the context of the debate on the Erasmus programme for local councillors, these exchange networks (INTERACT/interregional cooperation and URBACT) should involve such representatives more closely, with a view to raising the profile of and lending fresh political impetus to these exchanges.
Toto by mohl být první krok při uskutečňování projektu Erasmus pro zvolené místní a regionální představitele;
This could be a first step to implement the Erasmus project for local and regional elected representatives;
Účinným nástrojem je i program ESPON, který v oblasti územní spolupráce a příhraničních oblastí zpřístupňuje studie a databáze.
The ESPON programme, which deals with the provision of studies and databases on territorial cooperation and border areas, is an effective instrument.
Stále je ale třeba vyvíjet úsilí o lepší zpřístupnění těchto výsledků všem subjektům zapojeným do spolupráce a o jejich další zviditelnění.
However, efforts are needed to make its results more visible and more accessible to all cooperation stakeholders.
Zajistit, aby byla územní spolupráce strategičtější, a zařadit ji k „hlavnímu proudu“
More strategic, mainstreamed territorial cooperation
Má-li být poměr těchto tří okruhů z obecného hlediska zachován, musí být plánování strategičtější a probíhat ve všech fázích procesu.
Although the current distribution of funding between the three components can essentially be maintained, programming must be more strategic and take place at all planning stages.
Zpravodajka si přeje, aby opatření v oblasti spolupráce podléhala koordinaci na všech úrovních správy, v souladu se strategií Evropa 2020, která bude přizpůsobena potřebám jednotlivých území, a v souladu s dalšími stávajícími územními strategiemi (eurookresy (eurodistricts) , euroregiony, makroregiony, atd.).
Your rapporteur would like to see cooperation measures coordinated at all levels of governance, in conjunction with a ‘Europe 2020’ strategy geared to the needs of territories and with the other existing territorial strategies (euro districts, Euroregions, macro-regions, etc.).
Územní spolupráce se v některých případech potýká s tím, že je finanční návratnost zvažována pouze na vnitrostátní úrovni, a se syndromem „své peníze chci zpět“, kdy si členské státy a zapojené subjekty rozdělí finanční prostředky na projekty na svém území, aniž by skutečně spolupracovaly a využily evropské přidané hodnoty.
Territorial cooperation is sometimes hampered by national considerations which reflect the ‘I want my money back’ syndrome: Member States and stakeholders share funding for projects on their territory, but without genuine cooperation or genuine European added value.
Zpravodajka tudíž navrhuje, aby byly přidělovány prostředky na jednotlivé programy územní spolupráce, což umožní lépe a uceleněji reagovat na potřeby v oblasti spolupráce.
Your rapporteur is proposing, therefore, that budgets should be allocated for each territorial cooperation programme, with a view to meeting the needs of the area concerned in an integrated manner.
Evropská komise by mohla zachovat hlavní demografické kritérium a zároveň by mohla zvážit zavedení dalších strategických kritérií, která by byla měřitelná a relevantní a odrážela by potřeby daných území, aniž by bylo ohroženo nejdůležitější kritérium – demografie.
Whilst retaining the main criterion (demography), the Commission might consider other strategic, measurable and relevant criteria which would reflect the needs of territories and without undermining the most important criterion: demography.
Doplňující ukazatele by mohly zohlednit specifické rysy územní spolupráce, jako je propojení a přístup k infrastrukturám nebo jako jsou některé další ukazatele související se strategií Evropa 2020.
The additional indicators could take account of issues specific to territorial cooperation, such as connectivity and access to infrastructure, also to indicators linked to the Europe 2020 strategy.
Zpravodajka je toho názoru, že rozpočet pro územní spolupráci je sice nutné výrazným způsobem navýšit, avšak stejně se nikdy nebude moci zhostit financování velkých projektů přeshraniční či nadnárodní infrastruktury, které Evropa potřebuje v oblasti dopravy, energie a nových komunikačních technologií.
In your rapporteur’s view, although the territorial cooperation budget should be substantially increased, it will never be sufficient to fund the major cross-border or transnational infrastructure projects which Europe needs in the transport, energy and new communication technology spheres.
Chceme-li skutečně uplatnit zásadu územní soudržnosti a posílit přidanou evropskou hodnotu finančních prostředků přidělených v rámci cíle „konvergence“ a „konkurenceschopnost a zaměstnanost“, je třeba, aby se cíl „územní spolupráce“ lépe doplňoval s hlavním proudem.
If the principle of territorial cohesion is to be implemented properly, and in order to increase the European added value of the funding allocated under the ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ objectives, greater complementarity between the ‘territorial cooperation’ objective and the mainstream is essential.
Navrhujeme tedy, aby byl na počátku programového období pro účely cíle „konvergence“ a „konkurenceschopnost a zaměstnanost“ použit územní přístup pro poskytování finančních prostředků řadě prioritních projektů, jako jsou např. transevropské dopravní sítě, jež byly předem vymezeny a schváleny příslušnými programovými partnery v souladu se zásadami víceúrovňového systému správy a partnerství.
The proposal is, therefore, that at the beginning of the programming period ‘territorial’ approach should be used to channel ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ funding towards a number of priority projects like Trans-European Networks of Transports which have been identified in advance and agreed with the relevant partners, in keeping with the principles of multi-level governance and partnership.
Zpravodajka by rovněž chtěla zdůraznit význam zkušeností nabytých při realizaci multiregionálních operačních programů, jako je např. program „Loire“ nebo „Massif Central“ ve Francii, které vycházejí ze společného územního základu.
Finally, your rapporteur would like to emphasise the importance of the experiments conducted as part of pluri-regional operational programmes, such as the ‘Loire’ or ‘Massif Central’ programmes in France, which have a shared territorial basis.
Zaujmout územní přístup k dalším politikám EU
Adopting a territorial approach when implementing other Community policies
Makroregionální strategie pro Pobaltí a Podunají u mnoha subjektů vzbudily obavy i nadšení.
The response to the macro-regional strategies, for the Baltic and for the Danube, has been a mixture of enthusiasm and reservations.
Zpravodajka by chtěla připomenout, že tyto strategie nepředstavují novou mezivládní strukturu spolupráce, která by byla řízena výhradně ústředními orgány členských států, ani nový subjekt Společenství, neidentifikovaný, svébytný a nezávislý na regionální politice.
Your rapporteur would like to point out that these strategies are neither a new form of intergovernmental cooperation, managed solely by the central authorities in the Member States concerned, nor a new, autonomous unidentified Community object which has no links with regional policy.
Zásadní a rozhodující význam má pravidlo „tří ne“: žádné nové orgány, žádná nová pravidla a žádné nové rozpočtové linie v makroregionálních strategiích.
The ‘three nos’ rule is fundamental: no new institutions, no new rules and no new budget headings for the macro-regional strategies.
Logika makroregionů a experimentální logika koordinace společných projektů na velmi rozsáhlém území, která se soustředí na uplatnění výhod plynoucích z integrovaného a mnohaodvětvového přístupu, a to v souvislosti se společnými strategickými činnostmi, jejichž finanční zajištění pochází z již existujících fondů, si však v závislosti na prokázaných výsledcích zasluhuje zvláštní pozornost.
However, the thinking behind the macro-regions, an experimental approach based on coordination around joint projects which affect a very broadly defined territory, the aim being to exploit the advantages offered by an integrated, multi-sectoral approach involving joint strategic measures receiving support from existing funds, warrants special consideration, given the results achieved.
Nechceme-li, aby se Evropa zahltila makroregiony, můžeme využít systém správy nadnárodního okruhu ke koordinaci procesu přípravy, určování a řízení těchto strategií, a zároveň určit, ve kterých oblastech by tyto strategie byly užitečné a žádoucí.
Although there is no suggestion of establishing macro-regions throughout Europe, the transnational governance system could be used to coordinate the work of devising, framing and steering these strategies, by identifying where they would be useful and desirable.
Stejně tak musí nadnárodní okruh do svých příprav zahrnout možnost koordinace s dalšími zásadními strategiemi Společenství, jako jsou transevropské dopravní sítě a strategie využívané v rámci integrované námořní politiky.
By the same token, transnational governance must take account of the scope for coordination with other major Community strategies, such as the trans-European networks and the integrated maritime policy.
Uplatňování spolupráce na vnějších hranicích se potýká s nedostatky a obtížemi, především kvůli nedostatečné součinnosti předpisů pro jednotlivé fondy (Evropský fond pro regionální rozvoj, evropský nástroj sousedství a partnerství, nástroj předvstupní pomoci, Evropský rozvojový fond) a kvůli otázkám řízení.
Finally, cooperation at the Union’s external borders is characterised by shortcomings and implementation problems, in particular as a result of the lack of synergy between the regulations governing the various funds (ERDF, ENPI, IAP, EDF) and governance problems.
Vyzýváme dotčená generální ředitelství Evropské komise k lepší koordinaci svých činností v této oblasti.
The onus is on the relevant Commission DGs to coordinate their efforts in this area more effectively.
Podporovat vytváření evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS)
Encouraging the establishment of European Groupings for Territorial Cooperation (EGTCs)
V roce 2006 byl zvláštním nařízením vytvořen právní nástroj, který usnadňuje územní spolupráci a jímž je Evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS).
In 2006 a separate regulation established a legal tool to facilitate territorial cooperation, the European Grouping for Territorial Cooperation (EGTC).
Seskupení ESÚS lze využít pro všechny tři okruhy územní spolupráce a představuje jedinečný nástroj územní správy.
The EGTC can be used in connection with all three aspects of territorial cooperation and represents a unique instrument for territorial governance.
K jeho zavedení došlo v době, kdy probíhala jednání o legislativním balíčku pro stávající víceletý finanční rámec (2007–2013).
It was introduced at the time of the negotiations on the legislative package for the current multiannual financial framework (2007-2013).
Toto nařízení umožňuje vnitrostátním, regionálním nebo místním orgánům vytvářet společná seskupení s vlastní právní subjektivitou s cílem realizovat programy a projekty spolupráce.
The regulation enables national, regional or local authorities to set up joint groupings with legal personality in order to implement cooperation programmes and projects.
Významným způsobem tedy přispívá k víceúrovňovému systému správy.
It thus makes a significant contribution to the multi-level governance model.
Zkušenosti s již ustavenými nebo vytvářejícími se seskupeními ESÚS dokládají, že tento nástroj funguje uspokojivě.
Experience gained or in the process of being gained with EGTCs shows that this instrument works satisfactorily.
Pokud jde o regionální a místní orgány, vyhovuje potřebám strukturované spolupráce z finančního hlediska, z hlediska právního statusu a víceúrovňové správy, a to dokonce nad očekávání evropských zákonodárců.
It has met the need expressed by regional and local authorities for structured cooperation covering financing, the legal status of projects and multi-level governance and it has exceeded even the European legislator’s expectations.
Nicméně je nezbytné, aby místní a regionální orgány v EU lépe znaly problematiku seskupení ESÚS.
However, it is essential that local and regional authorities in the EU should be better informed about EGTCs.
Seskupení ESÚS se kromě toho potýká s nezanedbatelným množstvím dalších obtíží, které se týkají především právní oblasti, organizační složky a problémů spojených s přístupem k finančním prostředkům, a to zejména v počáteční fázi (jako jsou například problémy související se zřizovatelskou zemí a s příliš dlouhými registračními postupy).
Moreover, EGTCs faced quite a few other challenges, mainly legal, organisational or relating to access to financing, in particular during their start-up phase (such as problems in connection with the country of establishment and very lengthy registration procedures).