natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V současné situaci ECB velmi pečlivě monitoruje veškerý vývoj s ohledem na riziko lepšího vývoje u cenové stability.
At the current juncture, the ECB very closely monitors all developments with respect to upside risks to price stability.
Co se týče druhé části otázky, v dlouhodobějším horizontu neexistuje závislost mezi růstem a inflací.
As regards the second part of the question, in the longer term there is no trade off between growth and inflation.
Nezbytnou podmínkou pro udržitelný růst je spíše cenová stabilita.
Rather, price stability is a necessary condition for sustainable growth.
Proto plně sdílím názor, kterým se doposud řídila rozhodnutí Rady guvernérů: plnit primární mandát ECB, aby tak byla zajištěna cenová stabilita ve střednědobém horizontu, je hlavním příspěvkem měnové politiky k podpoře udržitelného hospodářského růstu a tvorby pracovních míst v hospodářství eurozóny.
Therefore, I full share the view that guided the Governing Council decisions so far: to fulfil the ECB’s primary mandate to ensure price stability in the medium term is the main contribution monetary policy can make to fostering sustainable economic growth and job creation in the euro area economy.
Existence podpůrných povinností podle článku 127 Smlouvy o fungování Evropské unie neznamená, že existuje závislost mezi primárním cílem ECB, jímž je udržování cenové stability, a podporou obecných hospodářských politik v Unii.
The existence of secondary obligations under Art 127 of the Treaty on the functioning of the EU does not entail the existence of a trade off between the ECB’s primary objective of maintaining price stability and support of the general economic policies in the Union.
Široký konsensus jak ze strany vědeckého výzkumu, tak z hlediska historické zkušenosti se vztahuje na skutečnost, že centrální banka nemůže udržitelným způsobem ovlivňovat hospodářský růst tím, že změní množství peněz, ale místo toho může k růstu přispět podporou stabilního prostředí.
Broad consensus exists, both from academic research as well as from historical experience, on the fact that a central bank cannot influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply, but can instead contribute to growth by fostering an environment of stability.
Na základě pevného ukotvení inflačních očekávání podporuje věrohodné dosažení prostředí cenové stability, jež je úkolem centrální banky, celkovou makroekonomickou stabilitu, která hospodářství nejlépe chrání před důsledky nepředvídaných otřesů.
By firmly anchoring inflation expectations, the central bank’s credible achievement of a price stability environment fosters overall macroeconomic stability which best insulates the economy from the consequences of unforeseen shocks.
V tomto ohledu podotýkám, že – právě díky své věrohodnosti a aniž by ohrozila cenovou stabilitu – ECB opravdu zásadně podpořila hospodářství během poslední finanční krize, a to prostřednictvím konvenčních úrokových škrtů na historicky nejnižší úroveň a navíc prostřednictvím nestandardních opatření za účelem zajištění hladké transmise měnové politiky.
In this respect, I observe that – precisely thanks to its credibility and without endangering price stability – the ECB has indeed also been able to provide crucial support to the economy during the latest financial crisis, via conventional interest rate cuts to historically low levels and in addition to “non-standard measures” with a view to ensuring the smooth transmission of monetary policy.
V posledních letech jsme kromě toho viděli, že finanční nestabilita závažně ohrožuje růst a zaměstnanost.
In addition, as we have seen in recent years, financial instability poses a serious threat to growth and employment.
Analýza rozvíjejících se rizik ohrožujících finanční stabilitu a účast na formulaci politik dohledu a regulace a jiných finančních politik s cílem posílit odolnost finančního systému a odvrátit rizika ohrožující finanční stabilitu, a to přímo v oblastech, v nichž má ECB pravomoc, nebo prostřednictvím její účasti v jiných orgánech, to jsou rovněž způsoby, jak přispět k podmínkám udržitelného růstu.
The analysis of evolving financial stability risks and participation in framing supervisory, regulatory and other financial policies to strengthen the resilience of financial system and to head off financial stability risks, directly in areas where the ECB has authority or through its participation in other bodies, are also ways to contribute to conditions for sustainable growth.
Jak hodnotíte institucionální vztah mezi ECB, Radou a/nebo Euroskupinou?
How do you judge the institutional relation between ECB, Council and/or the Eurogroup?
Měly by se koordinace a hospodářský dohled uvnitř Euroskupiny zlepšit?
Do you think that the coordination and economic surveillance inside the Eurogroup should be improved?
ECB se pravidelně a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy účastní zasedání Rady ECOFIN, Euroskupiny a jejich přípravných výborů.
The ECB participates, on a permanent basis and in line with the relevant Treaty provisions, in the meetings of the ECOFIN Council, the Eurogroup and their preparatory committees.
Prezident ECB se dále pravidelně účastní těch částí zasedání Evropské rady, v nichž se diskutuje o otázkách, jež se týkají ECB.
In addition, the ECB President frequently takes part in sessions of European Council meetings that discuss matters of concern to the ECB.
Předseda Rady Ecofin a stejně tak komisař pro hospodářské záležitosti jsou obdobně pravidelně zváni na zasedání Rady guvernérů ECB.
Symmetrically, the President of the Ecofin Council - as well as the Commissioner for Economic Affairs - is regularly invited at the meetings of the ECB Governing Council.
Tento blízký institucionální vztah ECB umožňuje informovat ministry o svých rozhodnutích v oblasti měnové politiky a o hodnocení hospodářského a finančního vývoje.
Such a close institutional relationship enables the ECB to inform Ministers about its monetary policy decisions and appraisal of economic and financial developments.
ECB navíc vede diskuse se členskými státy EU, které se týkají rozpočtových, strukturálních a jiných makroekonomických politik (v rámci hospodářského dohledu EU), mezinárodních finančních záležitostí a odvětvových finančních politik.
In addition, the ECB discusses, with EU Member States, their budgetary, structural and other macroeconomic policies (as part of the EU's economic surveillance), international financial affairs and financial sector policies.
ECB má tedy mnoho příležitostí, jak spolupracovat s Radou a Euro skupinou, přičemž bere v potaz příslušné povinnosti různých institucí a nezávislost ECB.
Therefore, there are many opportunities for the ECB to interact with the Council and the Eurogroup, bearing in mind the respective responsibilities of the various institutions and the independence of the ECB.
Nehledě na to je nutné, aby členské státy zlepšily koordinaci politik a posílily hospodářský dohled.
Notwithstanding the above, there is a need for Member States to further improve policy coordination and for economic surveillance to be reinforced.
Aby bylo možné zajistit hladké fungování hospodářské a měnové unie (HMU) a plně dodržovat pravidla členství v oblasti jednotné měny, Euro skupina musí své diskuse zaměřovat zejména na dosažení udržitelné fiskální situace v eurozóně, posílení jejího růstového potenciálu a obecně na zabránění vzniku neudržitelné nerovnováhy.
In particular, to ensure a smooth functioning of EMU and to fully abide by what membership of a single currency area means, the Eurogroup must focus its discussions on achieving sustainable fiscal positions in the euro area, enhancing its growth potential and, generally, avoid unsustainable imbalances from arising.
Vyžaduje to rovněž vzájemný tlak mezi členskými státy.
This also requires enhanced peer pressure between Member States.
Jaký je váš názor na návrhy legislativních aktů v oblasti reformy hospodářské správy, které se v současnosti projednávají?
What do you think of the "economic governance reform" draft legislative proposals currently discussed?
Stávající úsilí o posílení hospodářské správy v EU a eurozóně je nanejvýše důležité.
The current efforts to strengthen economic governance in the EU and the euro area are of the utmost importance.
Zejména v eurozóně je nutné prohloubit a rozšířit dohled, aby se tak zohlednila vysoká úroveň hospodářské integrace, které již bylo dosaženo, a podpořilo se hladké fungování HMU.
In particular within the euro area, there is a need to deepen and broaden surveillance so as to reflect the deep level of economic integration that has already been achieved and to support the smooth functioning of EMU.
Stávající pravidla a postupy nezajišťují obezřetné fiskální politiky ve všech zemích: mnoho členských států do krize vstoupilo s již vysokým veřejným dluhem a nedostatečným manévrovacím prostorem.
Existing rules and procedures did not guarantee prudent fiscal policies in all countries: many Member States entered the crisis with an already high public debt and insufficient margins of manoeuvre.
Makroekonomická nerovnováha navíc nezískala v návrhu správy HMU náležitou roli: napětí vyvolané státním dluhem nepostihuje pouze země, které mají problémy v oblasti veřejných financí, ale také země, které se vyznačují vysokým vnějším schodkem, nevyváženým růstem a/nebo vysoce zadluženým soukromým sektorem.
Moreover, macroeconomic imbalances were not given an adequate role in the design of EMU governance: sovereign debt tensions hit not only countries with problems of public finances, but also those with a high external deficit, unbalanced growth and/or a highly indebted private sector.
Vhodný rámec na zajištění finanční stability eurozóny v krizových situacích zcela chyběl.
Finally, an appropriate framework to safeguard the financial stability of the euro area in crisis situations was missing altogether.
V tomto ohledu je významným krokem k posílení fiskálního dohledu nové zaměření na odstranění vysokého vládního dluhu a potlačení nárůstu veřejných výdajů.
In this respect, the new focus on correcting high government debt and containing public spending growth are important steps to reinforce fiscal surveillance.
Vznik trvalé makroekonomické nerovnováhy v eurozóně je navíc nutné přesvědčivě řešit na základě nového rámce.
In addition, the build-up of lasting macroeconomic imbalances within the euro area needs to be addressed convincingly in the new framework.
Proto velmi podporuji, aby byl rozsah dohledu rozšířen.
I therefore very much support the broadening of the scope of surveillance.
Aby byl nový rámec makroekonomického dohledu účinný, musí se zaměřit na nejškodlivější nerovnováhy, zejména přetrvávající pokles konkurenceschopnosti, a musí zohledňovat specifika eurozóny.
To be effective, the new macroeconomic surveillance framework must focus on the most harmful imbalances, in particular persistent losses of competitiveness, and take into account the specificities of the euro area.
Zavedení tzv. evropského semestru by mělo zajistit, aby různé procesy, jež jsou součástí dohledu, vedly k soudržným výsledkům, přestože tyto procesy zůstanou právně a procesně samostatné.
The introduction of the so-called “European Semester” should ensure that the various surveillance processes lead to consistent results, while remaining legally and procedurally separate.
Velmi vítám návrhy Evropského parlamentu ohledně zavedení větší automatičnosti do postupů dohledu, aby tak bylo možné okamžitě odstranit odchylky od řádné tvorby politik.
I very much welcome proposals by the European Parliament to introduce greater automaticity in surveillance procedures so as to immediately correct deviations from sound policy making.
Podle mého názoru je to klíčové pro lepší dodržování politických doporučení a posílení věrohodnosti rámce dohledu.
In my view, this is key in improving compliance with policy recommendations and enhancing the credibility of the surveillance framework.
Měli bychom proto v tomto ohledu využít všech příležitostí, včetně častějšího používání hlasování obrácenou kvalifikovanou většinou, je-li to možné: návrhy Parlamentu týkající se zavedení politických opatření a opatření směřující k zachování dobrého jména, jejichž cílem je podpora včasného dodržování rámce dohledu; včasnější a postupné uplatňování finančních sankcí a zavedení nové pokuty v případě zfalšování statistik; stejně tak přísnější minimální požadavky pro vnitrostátní rozpočtové rámce zemí eurozóny jsou dalšími kroky správným směrem, aby byl dohled účinnější a aby bylo možné napravit některé chyby, jež byly učiněny v minulosti.
We should therefore exploit all possibilities in this regard, including greater use of reversed qualified majority voting where possible: proposals by Parliament to introduce political and reputational measures to foster early compliance with the surveillance framework; earlier and more gradual application of financial sanctions and the introduction of a new fine in case of falsification of statistics; as well as stricter minimum requirements for the national budgetary frameworks of euro area countries are further steps in the right direction to make surveillance more effective and correct some of the mistakes that were made in the past.
Nyní je nejdůležitější, aby byl reformní impuls, jenž byl vytvořen, použit pro úspěšné uzavření probíhajícího trialogu do června 2011, tedy ve lhůtě, jíž stanovila Evropská rada, a vedl k ambicióznímu kompromisu mezi Radou a Parlamentem i Komisí, přičemž by měly být plně využity možnosti, které nabízí Smlouvy.
It is now of the greatest importance that the reform momentum that has been created is used to conclude successfully the ongoing trialogue by the June 2011 deadline set by the European Council, resulting in an ambitious compromise between the Council and the Parliament, also involving the Commission, exploiting fully the possibilities offered by the Treaties.
Jaké funkce, vztahy a výzvy se mají podle vás týkat ECB a chystaného Evropského mechanismu stability?
What roles, relationships and challenges do you see for the ECB and the forthcoming European Stability Mechanism?
Soubor podmínek pro Evropský mechanismus stability (ESM), který schválila Evropská rada ve dnech 24.–25. března 2011, stanoví, že ECB se bude podílet na některých částech postupů ESM.
The Term Sheet on the ESM agreed by the European Council on 24-25 March 2011 foresees the involvement of the ECB in parts of the ESM's processes.
Zaprvé, na základě žádosti o finanční pomoc, kterou podá členský stát eurozóny, bude ECB ve spolupráci s Komisí a MMF posuzovat, zda je ohrožena finanční stabilita eurozóny jako celku a zda je tato situace důvodem pro aktivaci ESM, a pokud ano, pak společně provedou důkladnou analýzu udržitelnosti zadlužení.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole warranting an activation of the ESM and, if so, in conducting a rigorous debt sustainability analysis.
Zadruhé, pokud se na základě analýzy udržitelnosti dospěje k závěru, že program makroekonomických změn může realisticky vrátit veřejný dluh na udržitelnou cestu, ECB ve spolupráci s Komisí a MMF posoudí aktuální finanční potřeby dotčeného členského státu.
Second, if, on the basis of a sustainability analysis, it is concluded that a macroeconomic adjustment programme can realistically restore the public debt to a sustainable path, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Zatřetí, pracovníci ECB budou případně svými odbornými technickými znalostmi přispívat k vyjednání programu makroekonomických změn a následnému monitorování, pokud jde o provádění takového programu.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of a macroeconomic adjustment programme and the subsequent monitoring of the implementation of such programme.
Navazuje to na zavedenou praxi použitou v případě úvěrového nástroje pro Řecko a v případě pomoci v rámci evropského nástroje finanční stability a evropského mechanismu finanční stabilizace.
This follows the established practice for the Greek Loan Facility and for assistance under the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM).
Co se týče operací měnové politiky Eurosystému, dluhové nástroje vydané ESM (jako jsou dluhopisy evropského nástroje finanční stability) budou způsobilé jakožto zajištění; samotný ESM nebude mít přístup k operacím měnové politiky Eurosystému.
As for Eurosystem monetary policy operations, debt instruments issued by the ESM (like EFSF bonds) will be eligible as collateral; the ESM itself will not be granted access to Eurosystem monetary policy operations.
Eurobondy, neboli dluhopisy společně zaručené všemi členskými státy eurozóny, byly navrženy jako nástroj na zvětšení velikosti a likvidity trhů se státními dluhopisy, což by pak vedlo ke snížení výpůjčních nákladů a představovalo možný mechanismus pro vyřešení probíhající krize státního dluhu.
‘Eurobonds’, or bonds guaranteed in a joint and several manner by all euro area Member States, have been proposed as an instrument to increase the size and liquidity of sovereign debt markets which, in turn, would reduce borrowing costs and constitute a possible mechanism to resolve the ongoing sovereign debt crisis.
Stávající institucionální rámec, v němž jsou fiskální politiky decentralizované, však není slučitelný s konceptem eurobondů, jak jsou popsány výše.
However, the current institutional framework where fiscal policies are decentralized is not compatible with a concept of Eurobonds as described above.
Nejdůležitější je, že jednotná dlouhodobější úroková sazba pro celou eurozónu by znamenala implicitní podporu ze strany fiskálně zdravých členských států ve prospěch fiskálně méně zdravých členských států.
Most importantly, a single euro area-wide longer-term interest rate would introduce an implicit subsidy from fiscally sound to fiscally less sound Member States.
To by mohlo nesprávně zvýhodňovat nezdravé politiky a oslabit podněty pro fiskální obezřetnost v budoucnosti.
This might unduly reward unsound policies and impair incentives for fiscal prudence in the future.
Fiskálně zdravé členské státy by zároveň byly svědky toho, jak se část přínosů plynoucí z jejich obezřetnosti přesouvá do jiných států.
At the same time, fiscally sound Member States would see part of the benefits of their prudence transferred to other states.
Existují i složitější návrhy, v nichž eurobondy nenahrazují vydávání státních dluhopisů v plném rozsahu, ale v této fázi se rovněž zdá, že i tyto návrhy jsou z technického a ekonomického hlediska problematické.
There are more complex proposals, in which Eurobonds do not fully replace national issuances, but at this stage they also seem to present technical and economic problems.
Z těchto důvodů by bylo vydávání eurobondů vhodné pouze v institucionálním rámci, kde se fiskální pravomoc do určité míry přesouvá z vnitrostátní na unijní úroveň, čímž se internalizují přínosy a povinnosti spojené s vydáváním eurobondů.
For these reasons, the issuance of Eurobonds would only seem appropriate in an institutional framework where some degree of fiscal competence is transferred from the national to the union level, thereby internalising both the benefits and the responsibilities related to Eurobond issuance.
Tento přístup by ale vyžadoval velké institucionální změny, které by v současné situaci pravděpodobně nezískaly širokou podporu.
This avenue, however, would require major institutional changes that appear unlikely to gain widespread support at the current juncture.
Jak by podle vás měla ECB reagovat, kdyby došlo k omezení ve vydávání státních dluhopisů členského státu eurozóny?
How in your view should the ECB react if a haircut on government bonds of a Eurozone Member State became reality?
Omezení ve vydávání státních dluhopisů je důsledkem procesu restrukturalizace státního dluhu.
A haircut in government bonds is the consequence of a sovereign debt restructuring process.
Restrukturalizace dluhu je možností, jejíž náklady převyšují přínosy.
A debt restructuring is an option whose costs would outweigh the benefits.
Pokud by byl ozdravný program pro Řecko plně prováděn, poměr dluhu vůči HDP by začal trvale klesat po roce 2013.
With the adjustment programme for Greece being fully implemented, the debt-to-GDP ratio would start declining in a durable manner after 2013.
Je jasné, že to představuje velkou výzvu; avšak ve srovnání s jakoukoli jinou alternativou plnění hospodářského programu se vší pravděpodobností pro všechny zúčastněné strany i nadále představuje nejméně nákladný způsob, jak dosáhnout pokroku.
It is clear that this represents a major challenge; however, compared to any alternative, delivering the economic programme remains, with all probability, the least costly way forward for all parties involved
V případě restrukturalizace by byla ohrožena kolaterální povaha dotčených vládních dluhopisů a pravděpodobně i všech ostatních emitentů z dané země.
In case of a restructuring, the collateral adequacy of the government bonds concerned - and probably of all other issuers of the country - would be undermined.
Stejně tak by s největší pravděpodobností bylo oslabeno finanční zdraví domácích bank (jejichž expozice vůči restrukturalizovaným dluhopisům je obecně velmi vysoká).
In the same vein, the financial soundness of the domestic banks (that are generally heavily exposed to the restructured bonds) would be most likely impaired.
Restrukturalizace státního dluhu by navíc přinášela závažná finanční a makroekonomická rizika.
Moreover, a sovereign debt restructuring would imply severe financial and macroeconomic risks.
Restrukturalizace prováděná ve členském státě eurozóny představuje výrazné riziko, které by mohlo způsobit destabilizaci finančního systému a mít závažné důsledky pro budoucí růst v eurozóně.
A restructuring in a euro area member state poses a significant risk of destabilising the financial system, with severe consequences for the growth outlook of the euro area.
Na závěr nelze vyloučit výrazné nežádoucí účinky na ostatní země eurozóny, včetně negativního dopadu na důvěru a očekávání pramenícího z provádění restrukturalizace v dotčené zemi či jinde.
Finally, significant spill-over effects on other euro area countries cannot be excluded, with a negative impact on confidence and expectations of further restructuring in the country concerned or elsewhere.
V zemích eurozóny by vznikly obavy ohledně udržitelnosti zadlužení a prohloubení rozdílů.
Doubts about debt sustainability and higher spreads could emerge across euro area countries.
Pokrok ve vyřešení jakékoli krize státního dluhu v eurozóně závisí na fiskální disciplíně a případně konsolidaci.
The way forward to solving any sovereign debt crisis in the euro area relies on fiscal discipline and consolidation when needed.
Konkrétněji řečeno by země měly pokračovat ve svém ambiciózním konsolidačním úsilí, dokud nejsou nadměrné schodky vyrovnány, zároveň by měly co nejrychleji jasně specifikovat základní daňová a výdajová opatření.
More specifically, countries should maintain ambitious consolidation efforts until excessive deficits are corrected, clearly specifying the underlying tax and spending measures as soon as possible.
Fiskální řízení by mělo být posíleno (přijetím přísných víceletých fiskálních pravidel se sankcemi v případě jejich nedodržování), aby se tak podpořila věrohodnost fiskálního cíle v pozdějších letech.
Fiscal governance should be strengthened (adopting stringent multi-annual fiscal rules with sanctions in case of non-compliance) to foster credibility of the fiscal target in later years.
V případě zemí, na něž se vztahují programy EU/MMF, se úplné provádění programu považuje za jediný způsob, jak země může opět vykazovat fiskální disciplínu a věrohodnost vůči držitelům jejích dluhopisů.
In case of countries under EU/IMF programmes, full implementation of the programme is envisaged as the only way for the country to regain fiscal discipline and credibility vis-à-vis its debt holders.