natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. vzhledem k tomu, že práci v domácnostech, jako je domácí péče, úklid a vaření, vykonávají většinou ženy; vzhledem k tomu, že práce v domácnostech představuje 5–9 % všech pracovních míst v průmyslových zemích, že tato práce je většinou nejistá, podhodnocená a nehlášená a že pracovníci v domácnosti jsou snadno zranitelní, a mohou proto být vystaveni diskriminaci a nerovnému a nespravedlivému zacházení či zneužívání,
O. whereas most domestic workers performing duties such as domestic care, cleaning and catering are women; whereas in industrialised countries domestic work accounts for between 5 and 9% of all employment, whereas such work is mostly precarious, undervalued and informal, and whereas domestic workers’ vulnerability means they are often discriminated against and can easily be subjected to unequal, unfair or abusive treatment,
P. vzhledem k tomu, že na nejistých pracovních místech ztrácejí vysoce kvalifikovaní pracovníci své profesní schopnosti, zejména v případě propuštěných zaměstnanců nebo migrujících pracovníků přijímajících místa, která nevyžadují žádnou kvalifikaci, aby se udrželi na trhu práce; vzhledem k tomu, že tato situace, která postihuje především ženy, brání rozvoji kariéry a dosažení platu odpovídajícího nabytým dovednostem a znalostem;
P. whereas the de-skilling of high-skilled workers is a common problem in the context of precarious jobs, in particular in the case of workers who are dismissed or migrant workers taking low-skilled jobs in order to stay on the labour market, and whereas this situation, which affects women in particular, is jeopardising career development and the attainment of salary levels corresponding to the skills acquired and possessed,
Q. vzhledem k tomu, že migrující ženy zastávající dočasná nekvalifikovaná místa na periferii trhu práce nebo vykonávající práci v domácnostech mohou být vystaveny dvojí diskriminaci, protože kromě toho, že často pracují za špatných, nestandardních, ne-li přímo nezákonných podmínek, mohou být i oběťmi špatného zacházení, násilí či sexuálního zneužívání; dále vzhledem k tomu, že často nebývají obeznámeny se svými právy, mají omezený přístup k veřejným službám a nedostatečně ovládají místní jazyk, a tudíž nemohou navazovat společenské kontakty, a vzhledem k tomu, že pracovnice na černo se neodvažují kontaktovat úřady s žádostí o ochranu, protože se obávají nuceného návratu do své vlasti,
Q. whereas migrant women taking low-skilled temporary jobs on the periphery of the labour market or jobs as domestic workers may be exposed to double discrimination since, in addition to the fact that they often work in poor, irregular – if not illegal – conditions, they are more likely to be mistreated or subjected to violence or sexual abuse; whereas, furthermore, they are often unaware of their rights, have restricted access to public services, have limited knowledge of the local language and are unable to form networks, and whereas those in illegal employment do not dare contact the authorities to request protection because they fear being returned to their home country,
R. vzhledem k tomu, že dohoda Rady Evropy ze dne 24. listopadu 1969 o umístění jako au pair je zastaralá, a proto neřeší aktuální problémy, které mohou vyplývat z využívání práce au pair v mnoha členských státech,
R. whereas the Council of Europe’s agreement of 24 November 1969 on au pair placement is outdated and consequently does not address the problems that can arise in relation to the use of au pairs in many Member States today,
S. vzhledem k tomu, že EU i nadále usiluje o obecné respektování zásady rovného postavení žen a mužů; vzhledem k tomu, že v rámci politik zaměstnanosti je třeba prosazovat rovné příležitosti pro ženy a muže,
S. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming; whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
Genderový rozměr nejisté práce
Gendered nature of precarious work
2. důrazně vyzývá Radu a Komisi, aby v pokynech pro politiky členských států v oblasti zaměstnanosti a v nové strategii pro rovnost pohlaví určily charakteristické rysy nejistého povolání;
Urges the Council and the Commission to identify the characteristics of precarious employment in the guidelines for the Member States’ employment policies and in the new gender equality strategy;
5. vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na snížení dvojího zatížení žen, které je jedním z důvodů nadměrného zastoupení žen s nejistým zaměstnáním; požaduje lepší slučitelnost profesního a soukromého života za regulérních pracovních podmínek, aby se omezila nejistá zaměstnání;
Calls on the Commission and the Member States to take action in order to reduce the double burden of work on women, one of the reasons for women's over-representation in precarious employment; calls for the improvement of the work-life balance in regular employment to reduce precarious employment;
Sociální podmínky
Social conditions
9. zdůrazňuje potřebu právních předpisů zajišťujících rovné postavení mužů a žen a snižujících genderovou segregaci na trhu práce; připomíná proto již zmíněné usnesení ze dne 18. listopadu 2008 a naléhá na Komisi, aby předložila návrh na uplatňování zásady stejné odměny pro muže a ženy, a připomíná členským státům, aby bezodkladně provedly směrnici 2006/54/ES
Stresses the need for legislative measures in order to secure gender equality and reduce gender segregation on the labour market; recalls, therefore, its aforementioned resolution of 18 November 2008, urges the Commission to submit a proposal relating to the application of the principle of equal pay for men and women, and reminds the Member States to transpose Directive 2006/54/EC
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (přepracované znění) (Úř. věst.
Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast) (OJ L 204, 26.7.2006, p.
10. vyzývá členské státy, aby plnily barcelonské cíle v oblasti péče o dítě s cílem zlepšit zapojení žen na trhu práce a zvýšit jejich ekonomickou nezávislost; vyzývá členské státy, aby odstranily překážky, které ženám brání v práci na zvolený úvazek – ať již částečný nebo plný;
Calls on the Member States to deliver on the Barcelona childcare targets in order to improve labour market participation and economic independence of women; calls on the Member States to overcome obstacles which keep women from working the number of hours they want, whether in part-time or full-time work;
12. vyzývá Komisi a členské státy, aby naplánovaly a prováděly opatření, jež umožní dívkám a mladým ženám uspokojující vzdělávání a studium, přičemž je třeba podporovat zejména dívky a mladé ženy z přistěhovaleckých komunit; kromě toho zdůrazňuje, že je nutné, aby ženy po odchodu ze zaměstnání z důvodu narození dítěte aktivně pracovaly na svém návratu do zaměstnání;
Calls on the Commission and Member States to plan and implement measures to facilitate satisfactory education, training and studies for girls and young women, providing particular support for girls and young women with a migration background; stresses, in addition, the need for women, after stopping work because of the birth of a child, to actively pursue a return to work;
22. vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při vypracování kampaně za postupnou přeměnu nejistého zaměstnání na regulérní zaměstnání; vyzývá Komisi, aby schválila program, v jehož rámci budou pracovníci poučeni o následcích a dopadech nejistého zaměstnání, včetně bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti;
Calls on the Commission to support the Member States in developing a campaign for a step-by-step transformation of precarious workers into regular workers; calls on the Commission to endorse a programme aiming to educate workers on the effects and impacts of precarious work, including on occupational safety and health;
24. vyzývá Komisi, aby ve své nové strategii pro zajištění rovnoprávnosti žen a mužů posílila svůj závazek podporovat rovnost pohlaví v politikách přistěhovalectví a integrace, zejména s cílem plně využít pracovní potenciál přistěhovalkyň;
Calls on the Commission, in its new gender equality strategy, to strengthen its commitment to promoting gender equality in migration and integration policies, in particular with a view to fully utilising migrant women’s employment potential;
Průzkum v této oblasti
Research on the subject
Krize má na tento problém dvojí dopad:
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
Zaprvé, společnosti postihnuté krizí snížily počet dočasných pracovních míst, což se dotklo například pracovníků se smlouvou na dobu určitou, pracovních posil či pracovníků zaměstnaných jinou formou než na stálou pracovní smlouvu.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Zadruhé, v dlouhodobém horizontu může v důsledku krize docházet k situacím, kdy stálá pracovní místa zrušená během recese nebudou obnovena, ale nahrazena atypickým systémem zaměstnanosti, který zaměstnavatelům umožní přesunout rizika plynoucí ze zaměstnanosti na pracovníky za účelem co největšího zisku a flexibility.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
V práci za nejistých pracovních podmínek jsou převážně zastoupeny ženy; výše uvedené důsledky mají proto nepřiměřený dopad na situaci takto zaměstnaných žen.
Women are overrepresented in precarious work; therefore the above negative effects have a disproportionate impact on the situation of precarious women workers.
Takové zaměstnání je nejen z velké části příčinou rozdílů v odměňování mezi ženami a muži, ale brání také vyhlídkám kariérního postupu na lepší pracovní místa a profesnímu rozvoji.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Otázkou zaměstnávání za nejistých pracovních podmínek se Evropský parlament zabýval v řadě usnesení v rozličných souvislostech, avšak dosud nebyla řešena situace takto pracujících žen jako komplexní problém.
The issue of precarious employment has appeared in several resolutions of the European Parliament, in several contexts, however the situation of precarious women workers has not been addressed in its entirety.
Definice práce za nejistých podmínek
Definition of precarious work
Práce za nejistých podmínek je „nestandardní“ forma zaměstnání, pro niž jsou příznačné zejména:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· malá nebo žádná jistota zaměstnání z důvodu nestálé, často příležitostné povahy práce, přičemž smlouvy poskytují špatné pracovní podmínky nebo smlouva není uzavřena vůbec, jako např. dočasná smlouva, pracovní smlouva pouze na částečný úvazek přijatá pod tíhou okolností, nejasná pracovní doba či pracovní náplň měnící se podle vůle zaměstnavatele,
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· nízká mzda, která může být dokonce nejistá nebo vyplácena neoficiálně,
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· žádná práva sociálního zabezpečení nebo zaměstnanecké výhody,
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· nulová ochrana vůči diskriminaci,
· No protection against discrimination,
· omezené nebo žádné vyhlídky na lepší postavení na trhu práce,
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· neexistující kolektivní zastoupení pracovníků,
· Workers do not have collective representation,
· pracovní prostředí nesplňuje minimální bezpečnostní a zdravotní normy.
· Work environment without minimum safety and health standards.
Tyto nejisté pracovní podmínky jdou ruku v ruce s prvky, jež zvyšují rizika a nejistotu, jako jsou nízká kvalifikace, opakovaná nezaměstnanost, žádné odborné vzdělávání, zdravotní problémy, pečovatelské povinnosti.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
Pokud má pracovník navíc velmi krátkodobou smlouvu nebo pracuje na částečný úvazek nebo je často střídavě zaměstnán a nezaměstnán, existuje riziko, že nebude požívat plných práv sociálního zabezpečení, bude vyčleněn z působnosti zaměstnaneckých odborů a kolektivního vyjednávání a bude ochuzen o sociální kontakty se zaměstnanci a jejich podporu.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Vzrůstá riziko práce za špatných podmínek a nezákonného zaměstnání, jež mají negativní důsledky, pokud jde o sociální zabezpečení a nárok na důchod.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Genderové hledisko práce za nejistých pracovních podmínek
The gendered nature of precarious work
Práce na částečný úvazek na úrovni podniků je nejrozšířenější v odvětví služeb, zejména v hotelech, restauracích, ve vzdělávání, zdravotnictví a sociálních službách a jiných veřejně prospěšných, sociálních a osobních službách, což jsou odvětví, kde je mezi zaměstnanci nejvyšší podíl žen.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Jak ukazují předešlé studie, velká řada podniků zaměstnává na částečný úvazek výhradně ženy, tedy přesněji pro 55 % podniků zaměstnávajících osoby na částečný úvazek nepracuje touto formou jediný muž.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Podle posledních údajů pracuje na částečný úvazek (tj. 30 nebo méně hodin týdně) 31,5 %
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en zaměstnaných žen, ve srovnání s pouhými 8,3 % zaměstnaných mužů.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
V odvětví zemědělství je převaha žen pracujících na částečný úvazek ještě výraznější s podílem 86 %
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
Kromě negativních finančních důsledků, pokud jde o příjem a důchod, se pracovníkovi na částečný úvazek rovněž nedostává příliš pomoci ani sociální podpory, jež jsou poskytovány zaměstnancům na plný úvazek, a jsou méně zapojeni do práce v kolektivu.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
Je pro ně také složitější povýšit na vedoucí pozici.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Dále je třeba upozornit na skutečnost, že 36 % velmi vzdělaných mužů (vysokoškolské vzdělání a výše) pracují jako vedoucí pracovníci oproti pouhým 15 % žen s velmi vysokým vzděláním.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Podle čtvrtého průzkumu pracovních podmínek v Evropě je průměrná zaměstnatelnost nižší u žen.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
Pokud jde o prvky, které se podílejí na vzniku rozdílu v zaměstnatelnosti, šetření ukazují, že zatímco faktor „formální odborné přípravy“ je u žen vyšší, dva další faktory, tj. vzdělávání a rotace úkolů, je u žen mnohem nižší.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Není proto překvapivé, že místa s nejistými podmínkami mají také malý přínos z hlediska zaměstnatelnosti, což má špatné důsledky hlavně pro ženy a mladé pracovníky.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Smluvní forma zaměstnání
The contractual employment form
Mezi velmi nejisté formy práce patří nepsané pracovní smlouvy, smlouvy s pracovní dobou kratší než deset hodin týdně a smlouvy na velmi krátkou dobu určitou (šest měsíců a méně).
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Předešlý průzkum nadace Eurofound odhalil, že pracovní smlouvy neposkytující stálé zaměstnání a smlouvy pouze na částečný úvazek přijaté pod tíhou okolností jsou nadměrně zastoupeny při způsobu organizace práce nazývané „vynucená práce“.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Při této práci osoba nepracuje samostatně, nemůže vyjednávat o pracovních podmínkách či organizaci práci obecně a její pracovní náplň neobnáší vysoké nároky.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Tato forma organizace práce je nejčastěji využívána při nezařazených manuálních pracích, pro něž není třeba kvalifikace, přičemž nejvíce jsou v této skupině zastoupeny ženy nejmladší (méně než 25 let) a nejstarší (55 let a více) věkové kategorie.
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
Z hlediska rovnosti pohlaví je zastoupení srovnatelné, kdy 22 % mužů a 21 % žen ve věku od 15 do 29 let pracuje na základě velmi atypické smlouvy nebo za atypických pracovních podmínek.
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Rozdíl mezi ženami a muži s atypickou prací se však s věkem zvyšuje v neprospěch žen.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Příjem: platová diskriminace
Income: Wage discrimination
Rozdíl v odměňování mezi ženami a muži nyní v Evropě činí 18 % (údaj Eurostatu z roku 2008), což znamená, že průměrná hodinová mzda žen je téměř o pětinu nižší než mzda mužů.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Průzkum dále ukázal, že mezi příčiny tohoto rozdílu patří také rozdělení rolí při péči o dítě.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Osoby pracující v domácnosti
Domestic workers
Aby si ulehčily od povinností péče a domácích prací a vyřešily napětí mezi prací a soukromým a rodinným životem, pracující ženy se často rozhodnou pověřit domácími pracemi pomocníky v domácnosti, jež jsou převážně také ženy.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Kromě toho, že práce pomocníků v domácnosti má nejistou povahu, je také zpravidla podhodnocená.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
V důsledku toho pomocníci v domácnosti často čelí nerovnocennému a nespravedlivému zacházení či zneužívání.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Ženy z méně rozvinutých zemí často opouštějí své děti a rodiny za prací v jiné zemi, kde zastávají málo kvalifikovaná místa a pracují za nestandardních podmínek či dokonce nezákonně.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
V mnoha případech neznají svá práva a jen velmi málo ovládají místní jazyk, což jim situaci ještě ztěžuje.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Tyto ženy často čelí zneužívání, špatnému zacházení, násilí, sexuálnímu zneužívání nebo za práci nejsou placeny.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Nezákonně zaměstnané pracovnice se často zdráhají oznámit tuto skutečnost úřadům, neboť by byly okamžitě poslány zpět do vlasti.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Nedostatečný průzkum
Lack in research
V současnosti je aktuální průzkum v oblasti nejisté práce, zejména pokud jde o ženy, silně nedostatečný.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
Z toho plyne, že jedním z hlavních úkolů do budoucna je investovat do průzkumu o práci za nejistých pracovních podmínek a genderovém rozměru v této oblasti a dále jej podporovat.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
Navrhovatel: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel
A. vzhledem k tomu, že v nejistých zaměstnáních pracují především ženy a že se ženy v EU i přes existující právní rámec stále setkávají s velkými rozdíly, pokud jde o pracovní příležitosti, kvalitu práce, příjem nutný k životu a stejné odměňování za stejnou práci a pokud jde o rovnocennou práci,
A. whereas it is primarily women who work in precarious employment, and whereas despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value;
B. vzhledem k tomu, že nadměrné zastoupení žen s nejistým zaměstnáním přispívá významnou měrou k rozdílům v odměňování žen a mužů, které jsou stále stejně vysoké; vzhledem k tomu, že zlepšení kvality práce pro ženy tudíž sníží rozdíly v odměňování žen a mužů,
B. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving the job quality for women will reduce the gender pay gap,