natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................15
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................16
– s ohledem na Územní agendu EU (dále jen „Územní agenda“) a na Lipskou chartu o udržitelném evropském městě (dále jen „Lipská charta“), které byly přijaty na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování a rozvoj měst, které se konalo v Lipsku ve dnech 24.–25. května 2007, a na první akční program pro provádění Územní agendy Evropské unie, který byl přijat na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování a rozvoj, které se konalo v Ponta Delgada (Azorské ostrovy) ve dnech 23.–24. listopadu 2007 (dále jen „první akční program“),
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007, and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union, adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007 ('the First Action Programme'),
– s ohledem na Čtvrtou zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti ( KOM(2007)0273 ) (dále jen „čtvrtá zpráva o soudržnosti“),
– having regard to the Fourth Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ) ('the Fourth Cohesion Report'),
– s ohledem na Evropský koncept územního rozvoje přijatý na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování, které se konalo v Postupimi dne 11. května 1999,
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESPD), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– s ohledem na výsledky programu Evropská pozorovací síť pro územní plánování (dále jen „ESPON“) 2006,
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme,
– s ohledem na návrh programu ESPON 2013,
– having regard to the proposed ESPON 2013 Programme,
– s ohledem na články 158 a 159 Smlouvy o založení Evropského společenství,
– having regard to Articles 158 and 159 of the Treaty establishing the European Community,
– s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj ( A6-0028/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0028/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že územní rozmanitost, polycentrimus a kompaktní město jsou podstatnými strukturálními rysy evropského území,
A. whereas territorial diversity, polycentrism and compact cities are essential structural characteristics of the European territory,
B. vzhledem k tomu, že většina evropských občanů žije dnes ve městech,
B. whereas the majority of European citizens now live in cities,
C. vzhledem k tomu, že mezi současné otázky územního rozvoje v Evropské unii patří změna klimatu, rozšiřování měst a využití půdy, spotřeba energie, dopravní infrastruktury, demografické změny, včetně odlivu obyvatelstva z venkovských oblastí a jiných regionů EU, dopad rozšiřování na sociální, hospodářskou a územní soudržnost, nestejné územní dopady globalizace, včetně rozšiřující se propasti mezi bohatými a méně prosperujícími regiony, i nerovnoměrný rozvoj městských a venkovských oblastí spolu se strukturálními změnami,
C. whereas the current challenges to spactial development in the European Union include climate change, urban sprawl and land use, energy consumption, transport infrastructures, demographic change, including the depopulation of rural areas and other regions of the EU, the impact of enlargement on social, economic and territorial cohesion and the uneven regional effects of globalisation, including the widening gap between rich and less prosperous regions, as well as the unequal development of urban and rural areas combined with structural change;
D. vzhledem k tomu, že cíli stanovenými v Územní agendě jsou rozvoj vyváženého polycentrického systému měst a nové pojetí vztahu mezi městem a venkovem, vytváření inovativních regionálních uskupení, zajištění rovného přístupu k infrastrukturám a ke znalostem, podpora transevropského řízení rizik, udržitelného rozvoje, řízení zaměřeného na budoucnost a ochrana přírodního a kulturního dědictví,
D. whereas the objectives set out in the Territorial Agenda are the establishment of a polycentric, balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship, the formation of innovative regional clusters, ensuring parity of access to infrastructures and knowledge, the promotion of trans-European risk management, sustainable development, forward-looking management and conservation of the natural and cultural heritage,
E. vzhledem k tomu, že cíle stanovené v Lipské chartě více využívají přístup integrované politiky rozvoje měst tím, že vytvářejí a zajišťují kvalitní veřejné prostory, modernizují sítě infrastruktury a zvyšují energetickou účinnost, podporují proaktivní inovace a vzdělávání a že zvláště ve znevýhodněných městských čtvrtích podporují udržitelnou, účelnou a cenově dostupnou městskou dopravu, že prosazují strategie pro zlepšení fyzického prostředí, posílení místního hospodářství a místní politiky trhu práce, proaktivní politiku vzdělávání a odborné přípravy dětí a mládeže,
E. whereas the objectives set out in the Leipzig Charter are making greater use of integrated urban development policy approaches by creating and ensuring high-quality public spaces, modernising infrastructure networks and improving energy efficiency, promoting proactive innovation and educational policies and – particularly in deprived neighbourhoods – promoting sustainable, efficient and affordable urban transport, pursuing strategies for upgrading the physical environment, strengthening the local economy and local labour market policy, and proactive education and training policies for children and young people,
F. vzhledem k tomu, že územní plánování je vhodným nástrojem pro regulaci využití půdy a struktury osídlení v členských státech a jejich regionech a městech a pro stanovení kvality života a možností rozvoje na místě,
F. whereas spatial planning is the proper instrument for the guidance of land use and settlement structure in the Member States and their regions and cities, and for determining quality of life and development opportunities on the ground,
G. vzhledem k tomu, že vedle politiky soudržnosti jako nástroje strategického řízení jsou k dosažení cílů Územní agendy a Lipské charty nutná další opatření, zejména posouzení územních dopadů, integrovaný přístup a sledování územního plánování,
G. whereas, in addition to cohesion policy as an instrument for strategic governance, other measures are needed to achieve the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, particularly spatial impact assessments, the integrated approach and spatial planning observation,
H. vzhledem k tomu, že vedle politiky soudržnosti má významný územní dopad i politika rozvoje venkova; vzhledem k tomu, že tyto dvě oblasti politik nejsou dostatečně integrovány, je tudíž zapotřebí zlepšit součinnosti, které odhalí skutečný rozvojový potenciál a posílí atraktivitu a konkurenceschopnost venkovských oblastí, což by pomohlo bojovat proti odlivu obyvatelstva,
H. whereas, in addition to cohesion policy, rural development policy has significant spatial impact; whereas there is insufficient integration of these two policy areas and therefore a need for enhanced synergies that will reveal real development potential and boost the attractiveness and competitiveness of rural areas, something which would help to combating rural depopulation,
I. vzhledem k tomu, že významnou roli pro životní podmínky městského a venkovského obyvatelstva hraje kvalita veřejného prostoru a přírodního, kulturního a architektonického prostředí, která představuje významné „druhotné“ faktory pro osídlení,
I. whereas the quality of public space and of the natural, cultural and architectural environment plays an important role in the quality of life of people living in urban and rural areas and are crucial ‘soft’ location factors,
J. vzhledem k tomu, že kreativita a inovace jsou rozhodujícími zdroji při přechodu ke globalizované znalostní společnosti; vzhledem k tomu, že úspěch udržitelného územního a městského plánování proto podstatně závisí na rozvoji místního tvůrčího potenciálu,
J. whereas creativity and innovation are crucial resources in the transition to a globalised knowledge society; whereas, therefore, the development of creativity potential on the ground is key to the success of sustainable spatial and urban planning,
K. vzhledem k tomu, že „Baukultur“ (kultura vysoce kvalitní výstavby), tj. souhrn kulturních, hospodářských, technologických a environmentálních aspektů, které ovlivňují proces plánování a výstavby a jejich kvalitu, představují podstatnou součást integrovaného rozvoje města,
K. whereas ‘Baukultur’ (the culture of a high quality built environment), that is to say the sum of cultural, economic, technological and environmental aspects influencing the quality and process of planning and building, is an essential component of integrated urban development,
L. vzhledem k tomu, že integrovaný přístup znamená, že by uskutečňované projekty měly představovat soudržný a dlouhodobý plán, který zahrnuje hospodářský, sociální a environmentální rozměr a plně zapojuje klíčové partnery do plánování, provádění a hodnocení programů městského rozvoje;
L. whereas the integrated approach implies that the projects developed should constitute a coherent long-term plan incorporating the economic, social and environmental dimensions and fully involving key partners in the planning, execution and evaluation of urban development programmes;
1. domnívá se, že cílů Územní agendy a Lipské charty může být dosaženo pouze tehdy, pokud se bude usilovat o komplexní a ucelenou rozvojovou strategii napříč odvětvími, která zavede integrovaný přístup do praxe;
Considers that the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter can only be achieved by pursuing a comprehensive, cross-sector, holistic development strategy to put the integrated approach into practice;
4. vítá v této souvislosti vytvoření meziútvarové skupiny Komise, která se zabývá návrhy na uplatňování integrovaného přístupu, a vyzývá Komisi, aby navázala užší spolupráci se všemi sociálními a hospodářskými partnery a zajistila jejich zapojení do všech rozhodnutí týkajících se územní soudržnosti; žádá Komisi, aby Parlament informovala o pokračování této činnosti;
Welcomes in this connection the creation of a Commission inter-service group dealing with suggestions for the implementation of the integrated approach and calls on the Commission to work in close cooperation with all social and economic partners and to ensure their involvement in all decisions relating to territorial cohesion; asks the Commission to keep Parliament informed about the progress of this work;
6. žádá Komisi a Radu, aby v rámci přezkumu politiky soudržnosti v polovině období lépe využívaly součinnosti s Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a to v zájmu rozvoje území jako celku; s ohledem na politiku soudržnosti po roce 2013 doporučuje úzce koordinovat politiku soudržnosti a politiku rozvoje venkova, aby se posílily příležitosti ke zlepšení kvality života ve venkovských oblastech;
Calls on the Commission and Council, in the context of the mid-term review of cohesion policy, to make better use of synergies with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) for the development of the territory as a whole; recommends, with an eye to post-2013 cohesion policy, close coordination between cohesion policy and rural development policy, in order to enhance the opportunities for improving the quality of life in rural areas;
10. vyzývá Radu, aby při přezkumu Lisabonské a Götteborgské strategie (strategie udržitelného rozvoje) na jarním zasedání EU v roce 2008 definovala zájmy územní a městské politiky jako své cíle;
Calls on the Council, on reviewing the Lisbon and Göteborg strategies (sustainable development strategy) at the 2008 Spring summit, to define territorial and urban policy interests as objectives;
13. připomíná, že klíčovou úlohu pro budoucí rozvojové příležitosti regionů má přístup k informačním a komunikačním technologiím, a proto doporučuje, jak je stanoveno v Územní agendě, propojit v nových dopravních a komunikačních programech infrastrukturu, jako jsou širokopásmové kabely;
Recalls the key role that access to information and communication technologies plays for the future development prospects of the regions, and thus recommends, as mentioned in the Territorial Agenda, integrating infrastructure such as broadband cables into new transport and communication programmes;
15. uznává, že pro budoucí rozvoj měst a regionů jsou zásadní vysoce kvalitní předškolní a školní vzdělávání, celoživotní vzdělávání, vysoké školy a jiné výzkumné instituce;
Acknowledges that high quality pre-school and school education, lifelong learning, universities and other research institutes, are fundamental for the future development of cities and regions;
18. zdůrazňuje, že demografické trendy přinášejí nové výzvy na trhu práce, v přístupu k sociálním a zdravotnickým službám a k bydlení a v plánování obecně; poukazuje na to, že stárnutí obyvatelstva lze vnímat jako příležitost pro vytváření nových pracovních míst na rostoucím trhu s novými produkty a službami, které zlepšují kvalitu života starších lidí; zdůrazňuje, že rozvoj tzv. „stříbrné ekonomiky“ je důležitý na místní i regionální úrovni;
Emphasises that demographic trends lead to new challenges on the labour market, in access to social and health services and housing and in planning in general; points out that the ageing of the population can be seen as an opportunity for creating new jobs in a growing market and new products and services which improve the quality of life of older people; stresses that the development of the so-called 'silver economy' is important at local and regional level;
21. poukazuje na to, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí být v rámci provádění prvního akčního programu posílena spolupráce a koordinace mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí;
Notes that, following the entry into force of the Treaty of Lisbon, cooperation and coordination between itself and the Council and Commission must be stepped up in the context of the implementation of the First Action Programme;
23. zdůrazňuje skutečnost, že dosud neexistuje společná definice územní soudržnosti; naléhá tudíž na Komisi, aby v chystané zelené knize na toto téma územní soudržnost jasně definovala a předložila seznam cílů územního rozvoje v EU; očekává, že nejvyšší prioritu bude mít cíl zajistit, aby všem občanům Unie byly nabídnuty rovnocenné možnosti rozvoje a přístupu bez ohledu na to, kde v EU žijí;
Highlights the fact that there is no commonly agreed definition of territorial cohesion yet; and therefore urges the Commission to define clearly territorial cohesion and to list the objectives for territorial development in the European Union in the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion; expects the highest priority to be given to the objective of ensuring that all citizens of the Union, wherever they live in the EU, are offered equal development and access opportunities;
26. vyzývá Radu, aby co nejdříve dohodla jednoduché a kvantifikovatelné ukazatele pro sledování územního rozvoje v EU; žádá, aby byla mezi tyto ukazatele zařazena roční spotřeba plochy;
Calls on the Council to agree as soon as possible on simple, quantifiable indicators for the observation of spatial development in the EU; calls for annual land consumption to be set as a one of those spatial development indicators;
30. vítá iniciativu slovinského předsednictví Rady připravit a podporovat opatření, která posílí koordinaci mezi územním a městským rozvojem s ohledem na další provázanost cílů Územní agendy a Lipské charty;
Welcomes the initiative of the Slovenian Presidency to prepare and promote measures seeking to enhance coordination between spatial and urban development with a view to further interlinking between the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter;
33. zdůrazňuje, že klíčovou úlohu pro dosahování cílů Lisabonské strategie mají města, a proto vyzývá k ucelené a dobře koordinované strategii městského rozvoje podporované na všech úrovních státní správy i soukromým sektorem;
Highlights the key role that cities play in achieving the objectives of the Lisbon Strategy and thus calls for a holistic and well coordinated urban development strategy supported by all levels of government as well as the private sector;
35. doporučuje členským státům, aby upřednostňovaly vnitřní rozvoj měst před vnějším, tj. aby před výstavbou na nové půdě dávaly přednost přestavbě stávajících objektů nebo jejich využití k novým účelům, a to zejména prostřednictvím udržitelného řízení půdy;
Recommends that the Member States give priority to internal urban development rather than external, in other words that they prioritise the re-use, or use for new purposes, of existing buildings, mainly by means of sustainable land management, before building on new land;
38. domnívá se, že zvláštní odpovědnost při plnění cílů EU v rámci ochrany klimatu nesou města, neboť mají jedinečné postavení pro nalezení možných řešení, která by přispěla ke snížení celkových emisí skleníkových plynů; naléhá na členské státy, aby začlenily ochranu klimatu do rozvoje měst jako horizontální cíl;
Takes the view that cities have a particular responsibility in fulfilling the EU climate targets as they are in a unique position to deliver potential solutions to contribute to the reduction of the global greenhouse gas emissions; urges Member States to incorporate climate protection into urban development as a horizontal objective;
44. domnívá se, že k úspěšnému provádění Lipské charty může přispět posílení městské identity a aktivního občanství ve městech; žádá Komisi a členské státy, aby zahájily „územní dialog“ díky němuž se do vytváření plánů revitalizace a rozvoje městských oblastí více zapojí veřejnost;
Takes the view that enhancing urban identity and active citizenship in cities can contribute to the successful implementation of the Leipzig Charter; calls on the Commission and the Member States to launch a territorial dialogue’ to boost public participation in planning for the revitalisation and development of urban areas;
Ve dnech 24.–25. května 2007 přijali ministři členských států EU odpovědní za územní plánování a rozvoj měst na neformálním setkání v Lipsku Územní agendu a Lipskou chartu.
On 24-25 May 2007 the EU ministers responsible for spatial planning and urban development adopted the Territorial Agenda (TA) and the Leipzig Charter (LC) at an informal ministerial meeting in Leipzig.
Na základě společné analýzy nadcházejících výzev v oblasti územního plánování v Evropě se ministři členských států EU shodli na územních prioritách rozvoje Evropské unie a na doporučeních pro integrovanou politiku rozvoje měst za zvláštního zohlednění znevýhodněných městských částí.
On the basis of a joint analysis of future challenges to spatial planning in Europe, the EU ministers agreed on territorial priorities for the development of the European Union and on recommendations for an integrated urban development policy, with particular reference to disadvantaged neighbourhoods.
Územní agenda je výsledkem dlouholeté spolupráce vlád členských států a je založena na třech podstatných cílech nadále platného Evropského konceptu územního rozvoje, kterými jsou:
The TA is the result of many years of intergovernmental cooperation between the Member States, and is based on three essential objectives of the European Spatial Development Perspective (ESDP), which is still applicable:
· rozvoj vyváženého polycentrického systému měst a nové pojetí vztahu mezi městem a venkovem,
· establishment of a polycentric and balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship,
· zajištění rovného přístupu k infrastruktuře a ke znalostem,
· ensuring parity of access to infrastructure and knowledge,
· udržitelný rozvoj, zejména prostřednictvím řízení a ochrany přírodního a kulturního dědictví.
· sustainable development, particularly through management and conservation of the natural and cultural heritage.
Přijetí Územní agendy posiluje územní rozměr a je součástí úsilí o účelnější definici a utváření konceptu územní soudržnosti.
The adoption of the TA reinforces the territorial dimension and forms part of efforts to define and shape the concept of territorial cohesion more effectively.
Územní soudržnost již byla v článcích 2, 6, 16 a 158 Smlouvy o ES uznána jako třetí rozměr politiky soudržnosti.
On the basis of Articles 2, 6, 16 and 158 of the EC Treaty, territorial cohesion has already been acknowledged as a third dimension of cohesion policy.
Reformní smlouva prohlašuje územní soudržnost za jeden z cílů Smlouvy a uděluje v této oblasti EU a členským státům souběžné zákonodárné pravomoci.
The Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and provides for concurrent legislative competences for the EU and the Member States in this area.
Ministři členských států EU odpovědní za rozvoj měst se na přijetí Lipské charty shodli i přesto, že EU nedisponuje v oblasti městského plánování zákonodárnou pravomocí.
The EU urban planning ministers agreed on the LC in spite of the fact that the EU does not possess any legislative competence in the field of urban planning.
Městský rozměr se ale stále zřetelněji dostává do zorného pole evropské agendy, zejména při utváření politiky soudržnosti.
However, the urban dimension is increasingly becoming the subject of attention at European level, particularly for the formation of cohesion policy.
Probíhající rozšiřování měst s sebou přináší množství výzev, jakými je kupříkladu úpadek městských částí, přetížení městských dopravních sítí, využití půdy zástavbou, poškozování životního prostředí nebo sociální problémy.
Ongoing processes of urban expansion are accompanied by many challenges, such as the decay of neighbourhoods, the overloading of inner-city transport networks, soil sealing, environmental damage and social problems.
Autoři Lipské charty vycházejí zejména z těchto dokumentů:
The LC builds principally on the results of:
· pracovní program z Lille z roku 2000,
· the Lille Action Programme of 2000,
· Urban Acquis z roku 2004,
· the Urban Acquis of 2004 and
· dohoda z Bristolu z roku 2005.
· the Bristol Accord of 2005.
Cesta ke schválení prvního akčního programu
Towards the adoption of the first Action Programme
Dne 23. listopadu 2007 přijmou ministři členských států EU během neformálního zasedání Rady ministrů na Azorských ostrovech první akční program pro provádění Územní agendy.
On 23 November 2007 the EU ministers will be adopting the first Action Programme for the implementation of the TA at the Informal Council of Ministers in the Azores.
Tento akční program poskytne rámec pro jednotlivá konkrétní opatření, která mají být za účelem dosažení cílů Územní agendy provedena do prvního hodnocení v roce 2010.
The Action Programme provides a framework for concrete individual measures to be taken to achieve the objectives of the TA until an initial assessment in 2010.
V tomto kontextu by se mělo rozlišit pět oblastí činnosti:
In this context, five areas of work should be distinguished:
· provádění Územní agendy v rámci kompetence ministrů,
· Implementing the TA in the ministers’ sphere of competence,
· ovlivňování hlavního souboru údajů EU a posilování územních a městských rozměrů odvětvových politik,
· Influencing key EU dossiers and reinforcing the territorial and urban dimension of sector-specific policies,
· posilování víceúrovňové správy,
· Reinforcing multi-level governance,
· hodnocení a srovnávání územního rozvoje v EU,
· Assessing and comparing territorial development in the EU,