natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V době globalizace a prudkého rozvoje odvětví informatiky a komunikace pronikají inovativní technologie i hromadné sdělovací prostředky stále více do všech oblastí života.
In the era of globalisation, and at a time when the information and communications sector (ICT) is developing at breakneck speed, innovative technologies and mass media are both impinging more and more strongly on every walk of life.
Společnost musí ve zvýšené míře držet krok s touto rychlou technologickou změnou a musí se učit nakládat s přílivem informací.
More than ever, society has to keep pace with this rapid technological change and learn to cope with a flood of information.
Média současně vystupují při výběru důležitých témat jako usměrňující činitelé, a ovlivňují tak agendu politiky a každodenního života.
Furthermore, media play the role of gatekeepers when people decide which issues to treat as relevant: to that extent, they serve to set the agenda for politics and everyday life.
K tomuto výběru však dochází na základě individuálního pohledu, a proto je tento výběr objektivní pouze částečně.
This selection, however, is made from an individual perspective and therefore not wholly objective.
Mediální gramotnost má pomáhat občanům při zvládání těchto otázek a má z nich učinit sebevědomé uživatele médií.
The purpose of media literacy is to help people respond to these challenges and turn them into self-confident media users.
Mediální gramotnost znamená schopnost používat média, rozumět různým aspektům a obsahům médií, kriticky je hodnotit a dále je sdělovat v rozličných situacích.
Media literacy denotes the ability to use the media, to understand, and bring critical assessment to bear on, the various aspects of media as such and media content, and to communicate, regardless of the context.
Rozhodující úlohu hrají kromě pedagogických hledisek také vybavení a přístup k novým technologiím.
In addition to educational considerations, equipment and access to new technologies are of crucial importance.
Z tohoto důvodu může být mediální gramotnost v širším slova smyslu chápána jako přístup k novým informačním technologiím a kritické kompetentní zacházení s jejich obsahy.
That being the case, media literacy in the broader sense can be understood to mean access to new information technologies and a discerning attitude to the content that they transmit.
Tato zpráva doplňuje sdělení Komise
This report rounds off the Commission communication, itself directly linked to the new Audiovisual Media Services Directive
Internet se v prvé řadě používá k vyhledávání informací a zpráv a k posílání a přijímání elektronické pošty.
The Internet is used first and foremost to search for and find information and news and to send and receive emails.
Kromě toho se stále více stává prvním zdrojem pro získávání informací k určitému tématu.
In addition, it is increasingly becoming the source of information employed first of all for inquiries on given subjects.
Obecně je však důvěra v tyto informace nižší než v případě v klasických médií.
Information of this kind, however, is on the whole less familiar than traditional media output.
Uživatelům je většinou jasné, že informace z internetu musejí pro jistotu srovnat s jinými zdroji.
Most users realise that information obtained from the Internet should, for safety’s sake, be checked against information from other sources.
Znalosti, jak používat internet, jsou získávány především od přátel a v omezené míře od rodičů, avšak téměř vůbec ne ve škole.
The knowledge needed in order to use the Internet is passed on chiefly within circles of friends and to a lesser extent by parents, but hardly ever by schools.
Důsledkem jsou znalosti používání internetu vycházející z vlastních potřeb, jež jsou však nesystematické.
The resulting skills are thus geared to particular individual needs, but not ordered according to any recognisable system.
Dospělí naproti tomu získávají informace v současné době hlavně z televize a z rozhlasu.
Adults, on the other hand, keep themselves informed mainly with the aid of television, followed by radio.
Hlavní výzvou je proto zvolit takovou cestu k větší mediální gramotnosti, která by přiměřeně zohlednila nejrůznější formy médií.
One central challenge therefore, is to map out the path to greater media literacy so that the most diverse forms of media can be taken properly into account.
Cíle této zprávy se tedy vztahují na řadu moderních komunikačních prostředků a forem , jako jsou např. televize, kino, video, rozhlas, obrazy, noviny, časopisy, hudba, počítačové hry, internet a reklama.
The aims of this report accordingly relate to a range of modern communication tools and types , for example television, film, video, radio, images, newspapers, magazines, music, computer games, the Internet, and advertising.
Nelze přitom pustit ze zřetele, že se klasická a digitální média zcela mísí a dochází ke sbližování různých forem médií z technického hlediska i z hlediska obsahu.
However, traditional and digital media are entirely capable of blending together, and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content.
To je třeba vzít v úvahu i ve studii týkající se vypracování vhodných kritérií pro posuzování mediální gramotnosti, kterou zadala Komise a která bude hotova začátkem roku 2009.
This point should also be borne in mind in the study to be conducted for the Commission, and due to be completed early in 2009, on the right criteria to apply when assessing media literacy.
Je však poukazováno na to, že při měření mediální gramotnosti mohou nastat problémy, protože do kvantitativních kritérií je obtížné vtěsnat kreativní a kritické znalosti i zařazení obsahu.
That said, problems can arise when measuring media literacy, since it is difficult to encapsulate creative flair, critical discernment, and content within quantitatively measurable criteria.
Posuzování technických znalostí lze oproti tomu kontrolovat snadněji.
Technical expertise, by contrast, is easier to gauge.
2) Cílové skupiny
2) TARGET GROUPS
Mladí lidé již média aktivně používají, tato zpráva se však týká všech uživatelů médií: dětí, mládeže, dospělých, starších osob a osob s postižením.
Young people are already active media consumers, but this report covers media consumers as a whole, that is to say, children, young people, adults, older people, and people with disabilities.
Cílem je umožnit lidem kriticky analyzovat mediální produkty, porozumět hospodářským funkcím mediálního průmyslu a rovněž samostatně vytvářet mediální obsahy.
The aim is to enable people to subject media products to critical analysis, understand the economic functions of the media industry, and produce their own media content.
V této souvislosti jsou stanoveny tři cíle:
There are thus three goals to attain:
§ Zajištění přístupu k informačním a komunikačním technologiím
§ giving access to information and communications technologies,
§ Analýza a kritický přístup k obsahu médií a mediální kultuře, jakož i samostatné uvažování
§ analysis, and a discerning attitude to, media content and the media culture, and independent thought,
§ Vlastní tvorba mediálních textů a bezpečné používání nových technologií
§ production of media texts by users themselves and s ecurity in the use of new technologies .
Vzdělávání a celoživotní učení hraje při dosažení těchto cílů rozhodující úlohu.
Education and lifelong learning are essential in order to achieve these goals.
Mediální vzdělávání je proces, který se zabývá učením se z médií a o médiích.
Media education is a teaching and learning process in which the media are at once the source and the subject.
Cílem tohoto učení se je kompetentní zacházení s médii.
Its object is skilled handling of the media.
a) Zajištění přístupu k informačním a komunikačním technologiím
a) Giving access to information and communications technologies
Počítače a internet nejsou v Evropě rozšířeny všude ve stejné míře.
Computers and the Internet are not spread evenly throughout the EU.
V EU má 54 % domácností osobní počítač, 43 % připojení k internetu (15 % širokopásmové připojení).
In the EU as a whole, 54% of households own a PC, and 43% have an Internet connection (15% have a broadband connection).
Regionální rozdíly jsou v této oblasti veliké: v různých členských státech má počítač 21–85% domácností.
Regional variations are considerable: depending on the Member State, the percentage of households with a computer ranges between 85% and 21%.
Evropská politika se musí proto snažit o to, aby se zmenšila digitální propast mezi členskými státy i mezi městem a venkovem.
European policy must seek to narrow the digital divide not just between Member States, but also between town and country.
Z výhod informační společnosti musejí mít prospěch všechny skupiny obyvatelstva.
All population groups must profit from the advantages of the information society.
Ve společném zájmu Evropy je, aby všichni občané měli k dispozici širokopásmové připojení.
It is in Europe’s general interest that every citizen should have a broadband connection.
V této oblasti hrají klíčovou úlohu jak místní a regionální správní celky, tak veřejné orgány a soukromé podniky, které musejí zaručit přístup všech skupin obyvatel k informačním a komunikačním technologiím.
Local and regional authorities have a key role to play in this area, as do public bodies and private industry, which must ensure that all population groups have access to ICT.
b) Analýza a kritický přístup k obsahu médií a mediální kultuře
b) Analysis of, and a discerning attitude to, media content and the media culture
Musí proběhnout důsledný obsahový rozbor zprostředkovaných informačních a mediálních nabídek.
The information imparted and the media available for use should be subjected to ongoing scrutiny as regards their content.
K tomu patří schopnost orientace a vědomého výběru, čtení mezi řádky, obrázky a zvuky, znalost vlivu obrazů a sdělení, jakož i schopnost vyhodnocovat obsahy.
This requires the ability to find one’s bearings and make conscious choices, read between the lines, pictures, and sounds, understand the effects of images and messages, and assess content.
Dále musí proběhnout kritický rozbor mediální kultury.
Critical scrutiny should likewise be brought to bear on the media culture.
Mediální gramotnost má pomoci občanům kriticky vyhodnotit, zda a do jaké míry ovlivňují zájmy mediálních producentů obsah a formu nabízených informací.
Media literacy should enable citizens to critically assess whether and to what extent the interests of media producers are influencing the content of output and the form in which it has been presented.
Cílem je, aby se příjemci mohli sami rozhodovat, aniž by se nechali naivně ovlivňovat vnějšími impulsy.
The idea is that recipients should be able to take their own decisions without letting themselves be brainwashed by outside operators.
c) Vlastní tvorba mediálních textů a bezpečné používání nových technologií
c) Media texts produced by users themselves and security in the use of new technologies
Dalším stěžejním úkolem jsou vlastní mediální díla.
Attention should also focus on creative output from users.
Tvorbou vlastních obsahů a mediálních produktů se získávají dovednosti, které umožňují hlubší pochopení zásad a hodnot profesionálně zhotovených mediálních obsahů.
By producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of media content that has been produced professionally.
Tvorba médií musí být propojena s kritickou reflexí výrobního postupu, poněvadž v opačném případě se jedná o čistě technickou operaci.
Media production has to go hand in hand with critical reflection on the production process: otherwise the end result would be reduced to a purely technical operation.
V dnešní době nabízí internetové médium uživatelům nesčetné možnosti tvorby vlastních obsahů a jejich zpřístupnění pro všechny.
Today the Internet offers users countless possibilities for producing their own content and making it accessible to all.
Především pro mladé lidi jsou počítače a internet hlavními nástroji přístupu k médiím a jejich využívání.
Especially where young people are concerned, the computer and the Internet are the main tools employed in order to gain access to, and use, the media.
Na základě těchto jednoduchých možností komunikace a nacházení informací musí praktické mediální vzdělávání informovat i o autorskoprávních hlediscích používání médií a o zabezpečení údajů.
Given that there are these simple ways to communicate and find information, practical media education must also shed light on copyright-related aspects of media use and data security.
4) CÍLENÉ požadavky
4) SPECIFIC DEMANDS
a) Mediální vzdělávání jako součást vzdělávání učitelů
a) Media education as a component of teacher training
Mediální vzdělávání na školách může probíhat pouze s pomocí učitelů, kteří jsou mediálně gramotní a mají v této oblasti odpovídající vzdělání.
Media education cannot be provided in schools unless teachers are themselves media literate and have been given the necessary training.
Je proto předkládán návrh, aby se příslušné vnitrostátní orgány postaraly o to, že učitelé všech předmětů a typů škol budou v rámci dalšího vzdělávání poučeni nejenom o používání audiovizuálních vyučovacích prostředků, ale i o problémech mediálního vzdělávání.
The proper national authorities should therefore be called upon to ensure that, when they undergo in-service training, teachers of all subjects, at every type of school, learn both about the use of audiovisual teaching aids and about the problems associated with media education.
Dále se doporučuje, aby pro dosažení intenzivní odborné přípravy byly do vzdělávání učitelů všech stupňů škol zařazeny povinné mediálně pedagogické moduly.
In addition, compulsory media education modules should be incorporated into teacher training for all school levels, so as to enable the subject to be taught intensively.
b) Mediální vzdělávání na školách
b) Media education in schools
V mediálním vzdělávání jsou v učebních osnovách mezi západní a východní Evropou velké rozdíly.
Western and eastern European curricula differ greatly as far as media education is concerned.
Zatímco v členských státech EU-15 mediální vzdělávání více či méně existuje, ve státech střední a východní Evropy, s výjimkou Slovinska a Maďarska, tomu tak není.
Whereas the subject is given varying degrees of prominence in the EU-15 Member States, it does not exist in any of the central and eastern European countries except Hungary and Slovenia.
Přitom právě školy hrají při výchově lidí schopných komunikovat a dělat vlastní úsudky důležitou roli.
But schools do have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement.
Mediální vzdělávání nesmí být omezeno na jednotlivé vyučovací předměty nebo určité stupně škol, ale musí být neoddělitelnou součástí učebních osnov všech stupňů škol.
Far from being confined to individual subjects or school levels, media education should form part and parcel of the curriculum at every stage of schooling, taking into account the pupils’ level of attainment in each instance.
Mediální vzdělávání může být spojeno především s hospodářskými, politickými, literárními, sociálními a uměleckými předměty.
Media education could be combined most usefully with economic, political, literary, social, and artistic subjects.
To zahrnuje přístup, který zasahuje do vícero předmětů a může být propojen s mimoškolními projekty.
This implies a need for an interdisciplinary approach, possibly combined with out-of-school projects.
c) Mediální vzdělávání na univerzitách a mimo škol
c) Media education at university and out of school
Mediální vzdělávání nemůže probíhat pouze v průběhu školní výuky, ale má pokračovat i v rámci celoživotního učení.
Not only can media education be offered within the school system, but it can also be encompassed within lifelong learning.
Na univerzitách se nabízí zakotvení mediálního vzdělávání do nových bakalářských a magisterských studijních cyklů, např. kritický přístup k vyhledávačům.
One possibility at university level might be to establish media education within the new bachelor’s and master’s degree courses, for instance to teach students to exercise their discernment when using search engines.
Pro podporu těchto návrhů jsou nezbytná partnerství.
Partnerships are essential in order to foster such approaches.
Je důležité, aby všichni zúčastnění v rámci školního systému i mimo něj spolupracovali za účelem podpory mediálního vzdělávání i v rámci vzdělávání a odborné přípravy a za účelem výměny modelů osvědčených postupů na přeshraniční úrovni.
It is important for all stakeholders within and outside the school system to work together to enable support for media education to extend to basic and further training and to exchange models based on best practice across national borders.
d) Mediální vzdělávání starších osob
d) Media education for older people
Mediálně pedagogická práce se staršími osobami není tak častá jako s mladými lidmi.
Media education activities are aimed less frequently at older people than at young people.
Zejména v používání informačních a komunikačních technologií rodiče často za svými dětmi zaostávají.
Parents in particular are often less proficient than their children when it comes to dealing with information and communications technologies.
Je důležité, aby mediální práce se staršími osobami probíhala přímo na místě, kde se tyto osoby zdržují, např. ve spolcích, domovech důchodců a pečovatelských domech, v zařízeních bydlení s asistencí, v zájmových skupinách, iniciativách nebo mezi seniory, a aby byly zohledněny různorodé životní zkušenosti účastníků.
It is important for media work with older people to be done at the places where they are to be found, including for example societies, old people’s and nursing homes, assisted living facilities, recreational and enthusiasts’ clubs, action committees, or senior citizens’ groups; the different kinds of environment in which participants live, and their varied spheres of experience, should be taken into account.
Dalším cílem je odbourání strachu a zábran této cílové skupiny vůči novým médiím.
Another aim should be to dispel the apprehensions and inhibitions that this target group have where new media are concerned.
Právě starší lidé s omezenější mobilitou mají prostřednictvím digitálních sítí možnost více se účastnit společenského života a zvýšit tak kvalitu svého života.
Older people with restricted mobility can be helped, by means of digital networks, to participate more actively in the life of society and can thus enhance their quality of life.
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru ( A6-0462/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0462/2008 ),
(8) Směrnice 78/660/EHS požaduje zveřejňovat rozčlenění obratu podle činnosti a podle zeměpisných trhů.
(8) Directive 78/660/EEC requires that a breakdown of turnover into activity and geographical markets is disclosed.
V zájmu snížení zbytečné administrativní zátěže by mělo být možno osvobodit od tohoto požadavku na zveřejňování rovněž střední společnosti.
In order to reduce the unnecessary administrative burden, it should be possible to exempt also medium-sized companies from this disclosure requirement.
Tyto společnosti proto spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1606/2002 a musí sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví.
As a consequence these companies fall under Regulation (EC) No 1606/2002 and therefore have to prepare consolidated financial statements in accordance with IFRS.
Tento požadavek se považuje za zatěžující, má-li mateřský podnik pouze dceřiné podniky, které nejsou významné.
This requirement is considered to be burdensome where a parent company has only immaterial subsidiaries.
Proto by mělo být možné osvobodit mateřský podnik od povinnosti vypracovat konsolidovanou účetní závěrku a konsolidovanou výroční zprávu, jestliže tento mateřský podnik má pouze dceřiné podniky, které nejsou považovány za významné, a to jednotlivě nebo brány jako celek.
Therefore it should be possible to exempt a parent undertaking from the obligation to draw up consolidated accounts and a consolidated annual report if that parent undertaking has only subsidiary undertakings considered as not material, both individually or as a whole.
Proto by měl být mateřský podnik osvobozen od povinnosti vypracovat konsolidovanou účetní závěrku a konsolidovanou výroční zprávu, jestliže tento mateřský podnik má pouze dceřiné podniky, které nejsou považovány za významné, a to jednotlivě i brány jako celek.
Therefore a parent undertaking should be exempt from the obligation to draw up consolidated accounts and a consolidated annual report if that parent undertaking has only subsidiary undertakings considered as not material, both individually and as a whole.
Ačkoli by tato zákonná povinnost měla být zrušena, může mateřský podnik přesto vypracovat konsolidovanou závěrku a konsolidovanou výroční zprávu z vlastního podnětu.
Although this statutory obligation should be lifted, a parent undertaking could still draw up consolidated accounts and a consolidated annual report on its own initiative.
Směrnice 78/660/EHS
Directive 78/660/EEC
Článek 44 směrnice 78/660/EHS se mění takto:
Article 44 of Directive 78/660/EEC is amended as follows:
Vkládá se nový odstavec 1a, který zní: „1a.
The following paragraph 1a is inserted:
Vkládá se nový odstavec 2a, který zní: „1a.
The following paragraph 2a is inserted:
Směrnice 78/660/EHS
Directive 83/349/EEC
Pozměňovací návrh se může týkat pouze anglického znění.
Amendment for clarification, could effect only the EN version.
Podniky lze této povinnosti zprostit podle návrhu Komise pouze tehdy, bude-li i nadále zaručena naprostá transparentnost vůči třetí stranám.
The exemption proposed by the Commission must not be acted on unless there is continued complete transparency vis-à-vis third parties.
Bylo by proto vhodné upřesnit, že podnik, který této možnosti využívá, bude muset v komentáři k roční účetní závěrce uvést důvody svého rozhodnutí nesestavit konsolidovanou účetní závěrku.
Accordingly, it should be made clear that any company availing itself of this exemption must disclose, in the annex to its annual accounts, why it decided not to draw up consolidated accounts.
Čtvrtá směrnice o právu obchodních společností (směrnice Rady 78/660/EHS) byla přijata v roce 1978 s cílem vytvořit harmonizovaný soubor požadavků na externí výkaznictví všech akciových společností a společností s ručením omezeným v EU.
The 4 th Company Law Directive (Council Directive 78/660/EEC) was adopted in 1978 in order to create a harmonised set of requirements for the external reporting of all limited liability companies in the EU.
V roce 1983 byla přijata sedmá směrnice o právu obchodních společností (směrnice Rady 83/349/EHS), která připojila společný soubor požadavků na konsolidované účetní závěrky.
In 1983, the 7 th Company Law Directive (Council Directive 83/349/EEC) was adopted and added a common set of requirements for consolidated financial statements.
V průběhu posledních 25 let byly směrnice o účetnictví několikrát změněny.
During the past 25 years the Accounting Directives have been modified several times.
Po přijetí nařízení (ES) č. 1606/2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (dále jen „nařízení o IAS“)
Through the adoption of Regulation (EC) No 1606/2002 on the application of international accounting standards (IAS Regulation)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů ((Úř. věst.
Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council of 19 July 2002 on the application of international accounting standards ( OJ L 243, 11.9.2002, p.