natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Posouzení by mělo být prvním krokem na cestě k legislativním návrhům na zavedení daně z finančních transakcí na úrovni EU.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
Kromě toho by mělo EU jasně opravňovat pro vyvíjení tlaku na úrovni skupiny G-20.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
Pokud jde o argument, že jednostranné zavedení daně z finančních transakcí na úrovni EU by mohlo ohrozit hospodářskou soutěž, nedávné příklady kolkovného zavedeného ve Spojeném království či hongkongské daně z finančních transakcí ukazují, že správně nastavená daň z finančních transakcí může toto riziko účinně vyloučit a zabránit vzniku skulin, které by bylo pro transakce možné využít.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Budou-li kromě toho transakční náklady nízké, investoři si nebudou chtít volit méně známé či neprůhledné jurisdikce.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Hlavními aktéry, kteří budou mít tendenci migrovat, budou velmi krátkodobí obchodníci (kteří převezmou hlavní zatížení), avšak i v případě, že se část krátkodobých transakcí přesune mimo EU, mohlo by to mít pro evropské hospodářství přidanou hodnotu.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
Hlavními znaky daně z finančních transakcí na úrovni EU by měly být:
The main features for an EU FTT should be:
§ nízká sazba v rozmezí od 0,01 do 0,05 %, aby riziko transakcí využívajících skuliny bylo velmi malé;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ široký daňový základ zahrnující všechny typy transakcí, což by umožnilo vytvoření rovných podmínek a zabránilo hledání skulin v provádění transakcí směrem k méně regulovaným segmentům finančního sektoru;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ jasně definované výjimky a mezní hodnoty zohledňující potřeby retailových a malých investorů.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
Kromě daně z finančních transakcí zahrnuje současná debata o zdanění finančního sektoru i další dva nástroje: bankovní odvody a daně z finančních činností (FAT).
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Oba mají zjevnou podporu MMF a Komise.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Avšak odhlédneme-li od skutečnosti, že příjmový potenciál je u obou nástrojů nižší než v případě daně z finančních transakcí, hlavní charakteristikou těchto modelů zůstává to, že nenaplňují „úlohu regulace“.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Ani bankovní odvody, ani daň z finančních činností nemohou přímo přispět k omezení spekulací a k posílení stability a účinnosti trhu.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Bankovní odvody jsou založeny na rozvahových položkách a ponechávají stranou transakce ve stínových bankovních systémech, v nichž je největší riziko pákového efektu.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
Daně z finančních činností jsou sice zdaněním zisků z finančních transakcí, avšak bez ohledu na „kvalitu“ transakce samotné.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
V žádném případě tedy nemohou být tyto nástroje alternativou k dani z finančních transakcí.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Oba nástroje však mohou mít doplňkovou úlohu:
Each one however can assume a supplementary role:
Bankovní odvody mohou fungovat jako nástroj k financování vnitrostátních fondů na řešení krize v bankovním sektoru, který zajistí, že v případě další krize ponese náklady právě tento sektor.
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
Daň z finančních činností může být doplňkovým nástrojem pro případ, že po zavedení daně z finančních transakcí budou příjmy finančního sektoru i nadále příliš vysoké a na základě zásady rovného zdanění tak pro něj bude vyplývat dodatečné zdanění.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
O myšlence mít na evropské úrovni společný nástroj financování, který umožní jednotné dluhové řízení založené na vzájemném sdružování částí státních dluhů, se diskutuje již dlouhou dobu.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
Avšak ve světle nedávné finanční a rozpočtové krize je nyní více než kdy jindy jasné, že je nutné posílit správu ekonomických záležitostí a zavést trvalé nástroje a mechanismy.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
Právě z tohoto důvodu potřebujeme více než kdykoli předtím provést hloubkové posouzení dopadu, které bude důkladně analyzovat nejrůznější možnosti, pokud jde o eurobondy.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Současně je myšlenka evropských dluhopisů spojována s financováním klíčových projektů a infrastruktury na úrovni EU.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
V tom spočívá dodatečný potenciál, který můžeme uvítat a můžeme požadovat, aby se jím uvedená studie proveditelnosti rovněž zabývala.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Vzhledem k tomu, že eurobondy mohou zasahovat do různých oblastí, by bylo přínosné, aby studie důkladně posoudila i možnost vytvoření stálého orgánu EU, do jehož působnosti by spadalo vydávání eurobondů a nakládání s nimi.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Zdanění odvětví energetiky
Taxation of the energy sector
Pracovní odvětví v současnosti nesou hlavní daňovou zátěž, a naopak sektory s výraznými a negativními externalitami svým spravedlivým dílem nepřispívají.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Kromě finančního sektoru do této kategorie spadá sektor činností znečišťujících životní prostředí.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Musíme uvést do praxe zásadu „znečišťovatel platí“, abychom umožnili přesun daňové zátěže z práce na činnosti znečišťující životní prostředí.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
V současné době se systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) týká jen vymezených oblastí evropského hospodářství, především průmyslových odvětví.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Přitom směrnice o zdanění energií nijak nerozlišuje mezi službami s vysokým a nízkým obsahem CO 2 ani nevyužívá kritéria energetického obsahu či energetické účinnosti.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.
Tento neutrální přístup je nevýhodný pro energeticky účinná paliva, bezuhlíkové činnosti a výrobky a je zcela v rozporu s hlavními cíli EU v oblasti boje proti změně klimatu.
This neutral approach constitutes a disadvantage regarding energy efficient fuels, carbon free activities and products and is completely inconsistent with the main EU climate change goals.
Některé členské státy se již s nesoudržností na vnitrostátní úrovni vypořádaly tím, že zavedly uhlíkovou daň.
Some Member States have already dealt with this inconsistency at national level by introducing a carbon tax.
Třebaže takové iniciativy vítáme, pro fungování vnitřního trhu je nezbytně nutný koordinovaný přístup na úrovni EU.
Although we should welcome such initiatives, the need for a coordinated EU approach is substantial for the functioning of the internal market.
Platnou směrnici o zdanění energií je třeba revidovat a začlenit do ní kritéria emisí CO 2 a energetického obsahu.
We need to revise the current Energy Taxation Directive in order to include the criteria of CO2 emissions and energy content.
Kromě toho je třeba pro zajištění konkurenceschopnosti vnitřního trhu EU ustavit a plně dodržovat různé varianty pro produkty ze třetích zemí, které vstupují na vnitřní trh a nesplňují daná kritéria.
Moreover in order to safeguard the competitiveness of the EU internal market, different options should be fully envisaged regarding non EU products entering internal market that do not comply with those criteria.
Možností může být sjednání úpravy daní na hranicích v rámci WTO.
Negotiating a Border Taxation Adjustment in the framework of WTO can be an option.
Nejkomplexnějším řešením by však bylo zavedení společné daně EU z přidaného uhlíku uvalené na každý produkt na evropském trhu.
However the most comprehensive way out would be to put in place a common EU Carbon Added Tax levied on every product in the European market.
V každém případě je však zapotřebí mít vždy na paměti to, že žádné řešení by nemělo poškozovat zranitelné spotřebitele ani vést k novým formám energetické chudoby.
However what should be fully taken into account is that neither option should be to the detriment of vulnerable consumers neither lead to new forms of energy poverty.
Francouzský ústavní soud nedávno zamítl návrh uhlíkové daně z toho důvodu, že by byla příliš velkou zátěží pro domácnosti – tento příklad je jasnou známkou toho, že každý návrh by měl být vyvážený a měl by zaručovat přiměřené přechodné období.
The recent example of the French constitutional court rejecting the proposal for a carbon tax on the basis it was placing overwhelming burden on households, is a clear sign that any proposal should be well balanced and safeguard a fair transition period.
Zdanění pro rozvoj
Taxation for Development
Politiky rozvojové pomoci, například rozvojové cíle tisíciletí, mohou výše uvedené inovativní nástroje využívat jako zdroje ke zvýšení příjmů.
Development aid policies such as Millennium Development Goals can use the abovementioned innovative tools as revenue raising sources.
Současně s tím se nabízí možnost mít specializované nástroje inovativního financování vztahující se výhradně k rozvojovým politikám, jako je nedávný návrh Komise na vytvoření světového finančního mechanismu pro změnu klimatu ve prospěch nejohroženějších a nejchudších rozvojových zemí a zdanění letenek.
At the same time there are possibilities for specialised innovative financing tools linked only to development policies such as the recent Commission's proposal for a Global Climate Change Financing Mechanism in favour of the most vulnerable and poorest developing countries and the air tickets levies.
V každém případě je nutné zajistit, aby každá země měla nad prováděním plnou kontrolu a aby postup byl plně v souladu s prioritami jednotlivých zemí.
In either case what is important is to safeguard strong country ownership and full alignment to each country’s priorities.
3. zdůrazňuje, že je nezbytně nutné, aby EU zlepšila koordinaci opatření k vytváření bohatství na místních trzích, a že podpora inovativního financování pro rozvoj by neměla představovat pouze zvyšování daní, ale i využívání jiných cest, jako je třeba zvyšování domácích příjmů, jehož lze nejlépe dosáhnout uznáním majetkových práv a jejich ochranou, mapováním pozemků a zlepšením podnikatelského a investičního prostředí rozvojových zemí;
Stresses the urgent need to improve EU coordination on wealth creation measures in local markets and that promoting innovative financing for development should not be found only in increasing taxation but should also explore other paths, such as enhancing domestic revenue, which can be best achieved through the recognition and protection of property rights, land mapping, and improving the business and investment environment of developing countries;
15. připomíná, že skupina G20 nese kolektivní odpovědnost za zmírnění dopadů krize na rozvojové země, které byly vážně zasaženy nepřímými dopady krize; připomíná také dále, že ačkoliv finanční krize v roce 2008 byla způsobena nedostatkem regulace a nepřiměřeným chováním ve finančním sektoru, jsou finanční služby osvobozeny od DPH; vítá proto návrh Komise, že ve svém pracovním programu na rok 2011 v reakci na celosvětové a evropské problémy zváží možnost zavedení daně z finančních činností;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by indirect effects of the crisis; recalls, furthermore, that, although the 2008 financial crisis was triggered by a lack of regulation and excesses in the financial sector, financial services are exempted from VAT; welcomes, accordingly, the proposal of the Commission to consider in its 2011 work programme a financial activities tax (FAT) to respond to global and European challenges;
18. poznamenává, že hospodářská a finanční krize uvrhne mnoho rozvojových zemí do nové dluhové krize, a vyzývá Komisi a členské státy, aby obnovily své úsilí o zmírnění dluhové zátěže rozvojových zemí;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
Thijs Berman, Michael Cashman, Ricardo Cortés Lastra, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Filip Kaczmarek, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Thijs Berman, Michael Cashman, Ricardo Cortés Lastra, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Filip Kaczmarek, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
3. poukazuje na to, že změna klimatu bude mít dopad zejména na rozvojové země, a je toho názoru, že financování opatření zaměřených na zmírnění následků změny klimatu a snížení energetické chudoby přispěje ke splnění rozvojových cílů tisíciletí;
Points out that climate change will affect developing countries in particular and takes the view that funding measures to alleviate the effects of climate change and reduce energy poverty will contribute to achieving the Millennium Development Goals;
10. bere na vědomí význam energetické účinnosti, a proto vyzývá Komisi a členské státy, aby účinně využívaly strukturální fondy ke zvýšení energetické účinnosti budov, zejména obytných budov; vyzývá k účinnému využívání finančních prostředků z EIB a jiných subjektů veřejného financování a také ke koordinaci mezi EU a vnitrostátními fondy a jinými formami podpory, které by mohly podpořit investice do energetické účinnosti za účelem dosažení cílů EU;
Notes the importance of energy efficiency and urges accordingly the Commission and Member States to make effective use of the structural funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
12. je toho názoru, že jakákoliv iniciativa EU v oblasti zdanění finančních aktivit by měla být řádně posouzena z hlediska důsledků pro reálnou ekonomiku, co se týče přenášení nákladů a přístupu k finančním prostředkům; bere na vědomí obavy, že jednostranná opatření pro boj proti změně klimatu mohou ovlivnit konkurenceschopnost evropského průmyslu; domnívá se rovněž, že z hlediska konkurenceschopnosti je velmi důležité hospodárné využívání zdrojů a inovace v oblasti ekologických technologií;
12 Is of the opinion that any EU initiative in the field of financial activity taxation should be properly assessed on its implications for the real economy in terms of passing through of costs and access to finance; takes note of concerns that unilateral measures to combat climate change may affect the competitiveness of European industries; considers also that an economic use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
o postoji EU k Íránu
on the EU's approach towards Iran
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU...............................................115
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................15
o postoji EU k Íránu
on The EU's approach towards Iran
– s ohledem na předchozí usnesení o Íránu, včetně usnesení ze dne 8. září 2010 o situaci v oblasti lidských práv v Íránu, zejména s ohledem na případy Sakíne Muhammadí Aštíáníové a Zahry Bahrámíové
– having regard to its previous resolutions on Iran, including its resolution of 8 September 2010 on the human rights situation in Iran, in particular the cases of Sakineh Mohammadi Ashtiani and Zahra Bahrami
Přijaté texty, P7_TA(2010)0310 . , a usnesení ze dne 10. února 2010 o situaci v Íránu
Texts adopted, P7_TA(2010)0310 . , of 10 February 2010 on the situation in Iran
Přijaté texty, P7_TA(2010)0016 . a ze dne 22. října 2009 o Íránu
Texts adopted, P7_TA(2010)0016 . , and of 22 October 2009 on Iran
Přijaté texty, P7_TA(2009)0060 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0060 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni proti trestu smrti
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the World Day against the Death Penalty
Přijaté texty, P7_ TA-PROV(2010)0351.
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
– s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace a Úmluvu o právech dítěte, jichž je Írán smluvní stranou,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR), the Covenant on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the Covenant on the Rights of the Child, to all of which Iran is a party,
– s ohledem na společné prohlášení ze dne 8. února 2010, v němž Evropská unie (EU) a Spojené státy americké (USA) vyzývají íránskou vládu, aby splnila své povinnosti týkající se dodržování lidských práv,
– having regard to the joint statement by the European Union (EU) and the United States of America (USA) of 8 February 2010 calling on the Iranian Government to fulfil its human rights obligations,
– s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové (dále jen vysoké představitelky) ze dne 24. září 2010 o „neslýchaných a nepřijatelných“ poznámkách, které učinil íránský prezident Mahmúd Ahmadínežád ve Valném shromáždění OSN,
– having regard to the statement of EU High Representative Catherine Ashton (hereafter referred to as the High Representative) of 24 September 2010 on ‘outrageous and unacceptable’ remarks made by the Iranian President Mahmoud Ahmadinejad at the UN General Assembly,
– s ohledem na prohlášení EU o nešíření zbraní hromadného ničení přijaté během zasedání Evropské rady v Soluni konaného ve dnech 19. a 20. června 2003 a na strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení ze dne 10. prosince 2003,
– having regard to the EU Declaration on Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction adopted during the Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003 and the EU Strategy against Proliferation of Weapons of Mass Destruction of 10 December 2003,
– s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky ze dne 23. září 2010 odsuzující výbuch bomby v íránském městě Mahabád,
– having regard to the statement of 23 September 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the bombing in Mahabad, Iran,
– s ohledem na zprávu o provádění evropské bezpečnostní strategie (EBS) nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“ schválenou Evropskou radou dne 12. prosince 2008,
– having regard to the report on the implementation of the European Security Strategy (ESS) entitled ‘Providing Security in a Changing World’, adopted by the European Council on 12 December 2008,
– s ohledem na prohlášení vysoké představitelky ze dne 22. září 2010, které učinila jménem zemí E3+3, o urychleném diplomatickém řešení otázky íránského jaderného programu,
– having regard to the High Representative’s statement of 22 September 2010 on behalf of the E3+3 on an early negotiated solution to the Iranian nuclear issue,
– s ohledem na prohlášení vysoké představitelky ze dne 12. srpna 2010, které učinila jménem Evropské unie, k odsouzení 7 vůdčích představitelů Bahá'í víry,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 August 2010 on behalf of the European Union on the sentencing of 7 Baha'i leaders,
– s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky ze dne 16 července 2010 odsuzující útoky v Íránu,
– having regard to the statement of 16 July 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the attacks in Iran,
– s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 22. března 2010 o svobodném přístupu k informacím v Íránu,
– having regard to the Council conclusions of 22 March 2010 on free access to information in Iran,
– s ohledem na prohlášení vysoké představitelky ze dne 6. července 2010 o hrozících propravách v Íránu,
– having regard to the High Representative’s statement of 6 July 2010 on imminent executions in Iran,
– s ohledem na prohlášení vysoké představitelky ze dne 12. června 2010, které učinila jménem Evropské unie, o „výrazném zhoršení situace v oblasti lidských práv v Íránu od prezidentských voleb v červnu 2009“,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 June 2010 on behalf of the European Union on ‘the gravely deteriorated human rights situation in Iran since the Presidential elections of June 2009’,
– s ohledem na údaje íránského statistického úřadu týkajících se zvýšení míry nezaměstnanosti, která na jaře roku 2010 dosáhla 14,6 %, přičemž počet nezaměstnaných se odhaduje na 3,5 milionu,
– having regard to data from the Statistical Centre of Iran on the increase in Iran's unemployment rate in the spring of 2010 to 14.6%, with the number of unemployed estimated at over 3.5 million,