natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 písm. d) nařízení Komise (ES) č. 1828/2006
Encourages the Member States and the Community institutions further to simplify procedures with a view to ensuring that funds are allocated in a transparent and efficient manner and delivered swiftly to final beneficiaries; in this context also suggests that the concept of single contacting points be fully exploited and that control procedures on the use of funds be strengthened; also encourages Member States to comply with the European Transparency Initiative and the responsibility of the managing authority for organising the publication, electronically or otherwise, of the list of beneficiaries, the names of the operations and the amount of public funding allocated to operations, as laid down in Article 7(2)(d) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006
L 371, 27.12.2006, s.1. ze dne 8. prosince 2006;
1. of 8 December 2006;
25. upozorňuje Komisi a členské státy, že realizace cíle rovnoměrného rozvoje vyžaduje součinnost mezi hospodářskými, sociálními a environmentálními hledisky na základě analýzy příčin hospodářského zaostávání, a zejména příčin nezaměstnanosti a její struktury především v nejchudších regionech;
Draws the attention of the Commission and the Member States to the fact that, with a view to securing balanced development, synergies need to be established between economic, social and environmental aspects, drawing on an analysis of the reasons for economic backwardness, with particular reference to unemployment and its underlying structures, especially in the poorest regions;
28. zdůrazňuje, že podpora rovných příležitostí pro ženy a muže musí mít své místo ve všech stádiích zpracování a realizace projektů uskutečňovaných v rámci politiky soudržnosti EU;
Stresses that equal opportunities for women and men should be promoted at all stages of the formulation and implementation of projects coming within the sphere of EU cohesion policy;
31. žádá Komisi, aby Parlamentu pravidelně předkládala aktuální, podrobné a srovnatelné statistické údaje, které by umožňovaly hodnotit skutečný pokrok v rozvoji nejchudších regionů Unie;
Calls on the Commission to provide it, on a regular basis, with up-to-date, reliable and comparable statistics enabling it to accurately assess progress in the development of the poorest EU regions;
Politika soudržnosti EU vstupuje do nového programového období.
EU cohesion policy is entering a new programming period.
Letošní rok je prvním rokem období finančního výhledu 2007–2013, kdy se uplatňují nové předpisy politiky soudržnosti.
This is the first year in the 2007-2013 financial perspective period in which new cohesion policy regulations apply.
Byly přijaty strategické hlavní směry a obecné zásady politiky.
Strategic guidelines have been adopted and the broad lines of the policy have been laid down.
Nyní nastal čas k předkládání odpovídajících doporučení v zájmu co největšího zefektivnění politiky soudržnosti.
Now is the time for appropriate recommendations to be put forward with a view to making the new cohesion policy as effective as possible.
Na základě statistik znázorňujících dopad, který politika soudržnosti doposud měla, a na základě povědomí o problémech, které zabránily některým zemím v plném využití finančních prostředků ze strukturálních fondů, tato zpráva vypracovaná z vlastní iniciativy usiluje o to, aby politika soudržnosti v programovém období 2007–2013 byla co nejúčinnější a její dopad byl co nejviditelnější a nejpatrnější, zejména v nejchudších regionech EU.
On the basis of statistics showing the impact that cohesion policy has already had and an awareness of the problems that prevented some countries from drawing the full benefits from structural funding in the past, this own-initiative report seeks to ensure that cohesion policy will be as effective as possible in the 2007-2013 programming period, so that its impact will be as visible and perceptible as possible, particularly in the poorest EU regions.
Je velmi důležité klást důraz na zásady, na nichž členské státy a EU mohou založit kroky směřující k posílení účinnosti politiky soudržnosti v nejchudších regionech a zajistit co nejlepší výsledky z hlediska sociální, hospodářské a územní soudržnosti v těchto regionech.
It is vitally important to place the emphasis on the principles on which the Member States and the EU could base action to enhance cohesion policy's effectiveness in the poorest regions and secure the best possible results in terms of social, economic and territorial cohesion in those regions.
Pro regiony, které jsou zahrnuty do konvergenčních cílů ve finančním výhledu pro období 2007–2013, byly již finanční prostředky vyčleněny a nyní je třeba zajistit, aby byly skutečně využity v zájmu zvýšení úrovně rozvoje nejchudších regionů alespoň na úroveň průměru EU s 27 zeměmi.
Funding has already been earmarked for regions coming under the Convergence Objective in the 2007-2013 financial perspective, and it must now be ensured that that funding is actually taken up with a view to bringing the poorest regions up to a least the EU 27 average development level.
To by mělo umožnit, aby se postupně zmenšoval rozdíl mezi nejbohatšími a nejchudšími regiony EU, který je v současnosti značný.
This should enable the disparity between the richest and poorest EU regions, which is currently enormous, to be progressively reduced.
Většina nejchudších regionů se nachází v nových členských státech, které mají často nedostatek správních kapacit, dovedností a zkušeností potřebných pro využití dostupných prostředků.
Most of the poorest regions are located in the new Member States, which often lack the administrative capacity, skills and experience required in order to make use of the funding available.
Tato zpráva obsahuje řadu doporučení a poznatků zaměřených na čerpání a využívání strukturálních fondů, a tím i dosažení udržitelného rozvoje v nejchudších regionech.
This report contains a number of recommendations and remarks aimed at improving the uptake and use of structural funds and thus achieving sustainable development in the poorest regions.
Hlavním cílem politiky soudržnosti EU je zmenšit rozdíly v rozvoji mezi regiony; rychlý rozvoj nejchudších regionů je v zájmu celé Unie.
The main goal of EU cohesion policy is to reduce development disparities among regions; swift development of the poorest regions is in the interests of the entire Union.
V současnosti se konvergenční cíle politiky soudržnosti vztahují na 100 regionů, které jsou považovány za nejchudší regiony, tj. regiony, jejichž HDP na obyvatele je méně než 75 % průměru v EU.
Currently, 100 of what are considered to be the poorest regions – i.e. whose per capita GDP is less than 75% of the EU average – come under the cohesion policy's Convergence Objective.
Rozdíly v HDP na obyvatele jsou velmi výrazné a v EU s 27 zeměmi jsou vyšší, než tomu bylo v EU s 15 zeměmi.
Disparities between regions in per capita GDP terms are extremely large, and are higher in the EU 27 than they were in the EU 15.
Tyto rozdíly názorně dokládá tabulka 1 níže.
These disparities are illustrated in Table 1 below.
Regionální HDP na obyvatele v EU s 27 zeměmi v roce 2004 (v PPS /parita kupní síly/, EU 27 = 100)
Regional per capita GDP in the EU 27 – 2004 figures (in PPS, EU 27 = 100)
15 regionů s nejvyšším HDP
The 15 regions with the highest GDP
15 regionů s nejnižším HDP
The fifteen regions with the lowest GDP
Južen centralen (BG)
Yuzhen tsentralen (BG)
Severen centralen (BG)
Severen tsentralen (BG)
Zdroj: Tisková zpráva Eurostatu 23/2007 – 19. února 2007
Source: Eurostat news release 23/2007 – 19 February 2007
Uvedené údaje zveřejněné Eurostatem ukazují, že existuje propastný rozdíl mezi nejbohatšími a nejchudšími regiony EU, přičemž většina nejchudších regionů se nachází v nových středoevropských a východoevropských členských státech, které přistoupily k Evropské unii v průběhu posledních dvou rozšíření (2004 a 2007).
The above figures published by Eurostat show there to be a huge development gap between the richest and poorest EU regions, with most of the poorest regions being located in central and eastern European Member States which joined the Union during the last two enlargements (2004 and 2007).
Tato situace vyžaduje zásadní opatření k vyrovnání rozdílů mezi nejbohatšími a nejchudšími regiony.
This situation calls for serious action to reduce the disparities between the richest and poorest regions.
V zájmu vyváženého rozvoje by se mělo regionům, které v rozvoji zaostávají, procházejí restrukturalizací nebo jsou nějak zeměpisně, hospodářsky nebo sociálně znevýhodněny
With a view to enabling them to secure balanced development, regions lagging behind in development terms, undergoing restructuring or suffering from specific geographical, economic or social handicaps
Nejvzdálenější regiony, ostrovy, horské oblasti a málo osídlené regiony. , dostat kromě dostupného financování i technické pomoci, která jim umožní vyrovnat se s procedurálními obtížemi spojenými s prováděním politiky soudržnosti EU.
Outermost regions, islands, mountain areas and thinly populated regions. should, in addition to the funding available, be given technical assistance in order to enable them to deal with the procedural difficulties surrounding the implementation of EU cohesion policy.
Politika soudržnosti umožnila řadě dříve chudých regionů EU dosáhnout uspokojivé úrovně rozvoje.
Cohesion policy has enabled many previously poor EU regions to reach a satisfactory level of development.
S pomocí financování ze strukturálních fondů a fondů soudržnosti dosáhly všechny čtyři dříve známé „země soudržnosti“ (Irsko, Řecko, Portugalsko a Španělsko) pozoruhodné úrovně hospodářského růstu.
With the assistance of structural and cohesion funding all four of what were previously known as the 'cohesion countries' (Ireland, Greece, Portugal and Spain) have experienced remarkable levels of economic growth.
Pokroky zemí soudržnosti v HDP na obyvatele ( EU = 100)
Ground made up by cohesion countries in terms of per capita GDP ( EU =100)
Španělsko Portugalsko Řecko Irsko
Spain Portugal Greece Ireland
Nedostatek úplných dostatečně srovnatelných statistik o rozvoji v nejchudších regionech brání provedení přesné analýzy toho, do jaké míry přispělo strukturální financování k regionálnímu rozvoji.
The lack of comprehensive or sufficiently comparable statistics on development in the poorest regions is preventing an accurate analysis being made of the degree to which structural funding has contributed to regional development.
Obecná analýza údajů o HDP však ukazuje, že v období mezi šedesátými léty a rokem 2002 vzrostl HDP z 60,76 % na téměř 85 % průměru Společenství, v Portugalsku ze 40 % na 69 %, v Řecku ze 44 % na 66 % a v Irsku z 65 % na 122 %.
However, a general analysis of GDP figures shows that over the period between the 'Sixties and 2002, Spain's GDP rose from 60.76% to almost 85% of the Community average, Portugal's from 40% to 69%, Greece's from 44% to 66% and Ireland's from 65% to 122%.
Na základě těchto pozitivních příkladů je možné předpokládat, že členské státy, které budou zahrnuty do stávajících konvergenčních cílů, i tentokrát využijí výhod, které jim nová politika soudržnosti nabízí, zejména proto, že i když jejich HDP je nižší, než je průměr v EU, mají vysokou míru hospodářského růstu, která vysoce převyšuje průměr EU, a proto i značný rozvojový potenciál.
On the basis of these positive examples, it may be assumed that the Member States coming under the current Convergence Objective will, in their turn, take advantage of the opportunities that the new cohesion policy is offering them, particularly since, despite the fact that their GDPs are lower than the EU average, they have an economic growth rate that is well above the EU average and thus show great development potential.
Tabulka 3
Table 3.
Míra růstu reálného HDP
Real GDP growth rate
Míra růstu HDP – meziroční změna v %
GDP growth rate – percentage change over previous year
(údaje za rok 2006, 2007 a 2008 jsou předpovědi)
(the figures for 2006, 2007 and 2008 are forecasts)
Jak ukazuje tabulka 3, obě země, které přistoupily k Evropské unii v roce 2007, Bulharsko a Rumunsko, vykazují zvlášť vysoký potenciál hospodářského růstu.
As can be seen from Table 3, the two countries which joined the EU in 2007 – Bulgaria and Romania – show a particularly high economic growth potential.
Má-li být tento potenciál plně využit, je především třeba zajistit řádnou přípravu, což zahrnuje účinnou správu.
If this potential is to be fully realised, proper preparations need, first and foremost, to be made, and this includes effective administration.
Statistiky čerpání prostředků za období prvních dvou let však ukazují, že navzdory dosaženému výraznému hospodářskému pokroku nevyužívaly členské státy, které přistoupily k EU v roce 2004, plně finanční prostředky, které měly k dispozici do roku 2006, a to zejména z důvodů, které lze souhrnně označit za neefektivní správu.
However, the statistics for the uptake of funding over the initial two-year period show that, despite the major economic progress achieved, the Member States that joined in 2004 failed to make full use of the funds available to them up to 2006, owing mainly to what may be generally termed administrative inefficiency.
Tabulka 4
Table 4.
Čerpání prostředků ze strukturálních fondů a fondů soudržnosti v EU 10
Structural and cohesion funding uptake in the EU 10
(květen 2004 až září 2006)
(May 2004 to September 2006)
21 494,5
21 494.5
5 622,8
5 622.8
2 224,3
2 224.3
2 945,9
2 945.9
1 092,8
1 092.8
1 380,0
1 380.0
11 015,2
11 015.2
2 701,5
2 701.5
1 636,6
1 636.6
Zdroj: Vystoupení komisařky odpovědné za finanční plánování a rozpočet Daliy Grybauskaitėové v Bruselu dne 21. září 2006.
Source: Presentation by Dalia Grybauskaitė, Commissioner with responsibility for financial programming and budget, Brussels , 21 September 2006.
Mnohé příklady poukazují na nedostatečnou schopnost nových členských států plně využívat dostupné prostředky.
There are a large number of examples of new Member States failing to make use of the funding available.
Nejvíce obtíží s čerpáním prostředků mají obvykle nejchudší regiony.
The poorest regions tend to experience the most difficulties in taking up funding.
Orgány v těchto regionech mají často nedostatek dovedností, zkušeností a prostředků na spolufinancování, aby mohly vyhovět složitým požadavkům politiky soudržnosti, a v důsledku toho nemohou žádat o prostředky, na něž mají v principu nárok.
The authorities in those regions often lack the necessary skills, experience or matching funds to deal with complicated cohesion policy requirements, and are thus unable to claim the funds to which they are, in principle, entitled.
Je třeba zdůraznit, že institucionální kapacita je nezbytným předpokladem úspěšného provádění programu a projektů a rozvoje lidských zdrojů.
It must be stressed that institutional capacity is an essential precondition for successful programme and project implementation and human resource development.
V průběhu období předvstupní pomoci různé programy odhalily institucionální, řídící a správní nedostatky na straně příjemců.
During the pre-accession aid period various programmes revealed a large number of institutional, managerial and administrative shortcomings on the recipients' side.
Tyto nedostatky nebyly doposud zcela odstraněny, ovšem mají-li být prostředky správně investovány a vynaloženy, musejí být zmíněné nedostatky vyřešeny v blízké budoucnosti.
These shortcomings that have not yet been fully made good, but must be addressed in the very near future if funds are to be properly invested and spent.
Proto je zapotřebí:
There is therefore a need for:
- lepší správa, aby mohly regiony, které mají přijímat finanční prostředky, obdržet pomoc a účinně ji využívat;
- better administration, so as to enable regions in receipt of funding to take up aid and use it effectively;
- technická pomoc, zejména při přípravě na provádění nových projektů;
- technical assistance, particularly with preparations to implement new projects;
- kvalita, jak z vnějšku ve formě odborných znalostí, tak uvnitř, aby bylo možno stanovit, jaké jsou skutečné potřeby;
- quality, both externally, in the form of expert knowledge, and internally, in order to be able to determine what is really needed;
- kontrola kvality projektů a nakládání s prostředky a posuzování udržitelnosti již provedených projektů.
- project and spending quality controls and assessment of the sustainability of projects already implemented.
Důležité je rychlé vyplácení prostředků způsobilým regionům.
Swift delivery of funds to eligible regions is also important.
Někdy trvá příliš dlouho, než se prostředky dostanou k příjemcům, což zvyšuje náklady projektů.
It sometimes takes too long for funds to reach beneficiaries, which leads to higher project costs.
Vyplácení prostředků musí být založeno na průhledných pravidlech a jasných kritériích.
Fund delivery needs to be based on transparent rules and clear criteria.
Je obtížené vyhnout se komplikovaným mechanismům při provádění strukturálního financování, na něž se vztahují tři rozdílné úrovně předpisů, jmenovitě pravidla Společenství, vnitrostátní rámce a regionální postupy.
It is difficult to avoid complex mechanisms for the implementation of structural funding, on which three different levels of regulation have an impact, namely community rules, national frameworks and regional practices.
Zjednodušení postupů je proto otázkou, která musí být řešena na všech třech úrovních, aby se zabránilo jakýmkoli následným výkladům a aby se usnadnilo a urychlilo provádění programů.
Procedural simplification is therefore an issue that must be addressed at all three levels in order to avoid any subsequent interpretation and to facilitate and speed up programme implementation.
Řádné řízení strukturálních fondů vyžaduje rovněž koordinaci na různých úrovních (politické, technické a správní).
Sound structural fund management calls also for coordination of the various levels (political, technical and administrative).
Tento problém je naléhavý zejména v nových členských státech, kde je třeba přijmout účinnější opatření.
This is a pressing problem in the new Member States in particular, where more effective action needs to be taken.
Je zapotřebí diskuse o zajištění soudržnosti mezi Společenstvím, členskými státy a regiony a žádná úroveň veřejné správy nesmí být z tohoto strukturovaného dialogu vynechána.
Discussions on ensuring cohesion between the Community, Member States and regions are of essential importance, and no sphere of governance should be left out of this structured dialogue.
Politika soudržnosti není jen otázkou financování; týká se rovněž partnerství mezi různými zúčastněnými stranami.
Cohesion policy is not just about financing; it is also about partnership between the various stakeholders.
Činnost nebo spolupráce na jedné úrovni nestačí na posílení pákového efektu.
Action and cooperation at only one level are not enough to strengthen the leverage effect.
Proto je zvláště důležité partnerství a dobré informační toky.
Partnership and good information flows are thus particularly necessary.
Navíc je třeba vytvořit rámec, v němž může probíhat potřebná výměna informací, a je potřeba vytvořit systémy pro výměnu zkušeností.
Furthermore, a framework needs to be established within which the necessary interactions can take place, and an experience-exchange system needs to be set up.
To by mohlo vést k zavedení pravidel a norem, jež posílí správní kapacity v souvislosti s prováděním pravidel a nařízení.
This could lead to the introduction of rules and standards enhancing administrative capacities in connection with the implementation of rules and regulations.
Hospodářský růst se obvykle soustřeďuje v určitých oblastech.
Economic growth tends to be concentrated around certain areas.
To je zvláště patrné ve středoevropských a východoevropských zemích s rychle rostoucími regiony hlavních měst.
This is particularly apparent in central and eastern European countries with fast-growing capital city regions.
Růst měst a rostoucí konkurenceschopnost může v mnoha případech urychlovat rozvoj okolních venkovských komunit.
Urban growth and increasing competitiveness can in many ways serve as a catalyst for the development of surrounding rural communities.
Skutečností však zůstává, že v některých regionech je stále omezený hospodářský růst.
The fact nevertheless remains that economic growth is still lacking in some regions.
Navíc i samotná centra rozvoje – města – řeší vlastní problémy v chudých čtvrtích, a účinná bytová politika by proto měla řešit problém upadajících bytových čtvrtí a sociálního vyloučení.
What is more, even the development hubs themselves – the cities – are having their own problems in poor neighbourhoods, and an effective urban policy should therefore also address the problem of sink estates and social exclusion.
Kromě toho regiony trpící hospodářskou chudobou způsobenou nedostatkem základní infrastruktury, omezeným přístupem k veřejným službám a vysokou nezaměstnaností se vylidňují rychleji než jiné regiony, a mají-li dosáhnout skutečného růstu, potřebují politiku, která bude podporovat podnikání a demografickou strukturu těchto regionů.
In addition to this, regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and are in need of a policy that promotes entrepreneurship and protects the population base of such regions, with a view to achieving genuine growth.
Urychlení hospodářského růstu v nejchudších regionech je základním předpokladem dosažení a udržení vysoké životní úrovně v Unii.
Speeding up economic growth in the poorest regions is an essential precondition for achieving and sustaining high standards of living in the Union.
Má-li být v blízké budoucnosti Unie konkurenceschopná a silná v celosvětovém měřítku, je nezbytná regionální konvergence v EU.
Regional convergence within the EU is of crucial importance if the Union is to be globally competitive and strong in the near future.
Existuje však riziko, že dopad politik se omezí, budou-li méně rozvinuté regiony dále zaostávat, a budou v budoucnu vystaveny stále rostoucímu objemu nákladů.
There is, however, a risk that policy impacts will be diminished if regions that are facing development difficulties keep lagging behind, thus deferring an increasing volume of costs.
Je třeba určit specifické potřeby nejchudších regionů a nalézt odpovídající prostředky k oživení jejich rozvoje využitím jejich přírodních zdrojů, kulturního bohatství a životního prostředí, přičemž je třeba věnovat pozornost i jejich ochraně a rozvoji.
The specific needs of the poorest regions must be identified and appropriate means need to be found to boost their development by making use of their natural resources, cultural assets and environment, while also paying due attention to their protection and development.
Základním požadavkem je zjistit, jaké jsou hlavní potřeby každého regionu a zaměřit financování na vhodné cíle.
The fundamental requirement is to establish what the main needs of each region are and to focus funding on the right objectives.
V zemích soudržnosti je třeba vytvořit základní infrastrukturu pro další investice.
For the cohesion countries, an infrastructure base for further investments needs to be created.
Mezi konkurenceschopností a cílem soudržnosti není žádný nutný rozpor; je však třeba rozumět tomu, za jakých okolností pákový efekt posiluje růst.
There is no inherent contradiction between competitiveness and the goal of cohesion; however, it is essential to understand in which circumstances the leverage effect boosts growth.
Má-li se v chudých regionech dosáhnout určité úrovně konkurenceschopnosti, je třeba, aby zde byla dostatečně rozvinutá základní infrastruktura.
To reach a given level of competitiveness poor regions need to have sufficiently developed basic infrastructure.