natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pro výzkum v oblasti bezpečnosti však musí být definice malých a středních podniků upravena podle počtu zaměstnanců a obratu nebo by měl být podnik klasifikován jako malý a střední podnik, pokud v jeho chodu panuje jednota vlastnictví, ručení, řízení, sdílení rizika a odpovědná účast na jeho řízení.
For the area of security research, however, the definition of SME needs to be adjusted as regards employee numbers and turnover figures, or alternatively an undertaking should be classified as a SME if there is unity in its ownership, liability, management, risk-bearing and accountable involvement in its management.
Zatímco v mnoha odvětvích je hospodářství uspořádáno takovým způsobem, že malé a střední podniky jsou – ve smyslu definice EU – hnací silou inovací a konkurenceschopnosti, představuje oblast bezpečnosti výjimku.
While in many sectors the economy is structured in such a way that SMEs – within the meaning of the EU definition – are the driving force for innovation and competitiveness, the field of security is an exception.
V této oblasti jsou firmy, jejichž činnosti nejsou často – částečně v důsledku nedokončení vnitřního trhu a omezené hospodářské soutěže – výhradně omezeny na výzkum v oblasti bezpečnosti, a tak je nelze zařadit do definice EU o malých a středních podnicích, nezbytné pro inovace.
In this area, firms whose activities are often – partly as a result of the failure to complete the Internal Market and of restricted competition – not solely confined to the field of security research and thus do not qualify under the EU’s definition of SMEs, are indispensable to innovation.
Musí se brát v úvahu struktura odvětví.
The structure of the sector must be taken into account.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.1 „Bezpečnost“ podbod „Činnosti“ bod 1
Annex I, part 'Themes ', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 1
Ochrana před terorismem a trestnou činností: při činnostech bude kladen důraz na aspekty hrozeb a případných mimořádných událostí, jako jsou pachatelé trestného činu, vybavení a zdroje, které používají či které slouží jako mechanismy pro útok.
Protection against terrorism and crime: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Pro tuto oblast úkolů je třeba řada schopností, z nichž řada primárně souvisí s fázemi identifikace, zabránění, přípravy a reakce.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “identify”, “prevent” and “prepare” and “respond”.
Cílem je zamezit mimořádné události a zmírnit její případné následky.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: hrozeb (chemických, biologických, radiologických a jaderných), povědomí (shromažďování informací, uchování, využívání, sdílení; varování), detekci (nebezpečné látky, jednotlivci či skupiny, podezřelé chování), identifikaci (osob, typu a množství látek), prevenci (kontrola přístupu a pohybu, s ohledem na finanční zdroje, kontrola finančních struktur), připravenost (posouzení rizik; kontrola záměrně uvolněných biologických a chemických činidel; posouzení úrovně strategických zásob, jako jsou lidské zdroje, dovednosti, vybavení, spotřební materiály; s ohledem na události velkého rozsahu atd.), neutralizace a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti, zpracovávání údajů pro vymáhání práva.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: hrozeb (chemických, biologických, radiologických a jaderných), povědomí (shromažďování informací, uchování, využívání, sdílení; varování), detekci (nebezpečné látky, jednotlivci či skupiny, podezřelé chování), identifikaci (osob, typu a množství látek), prevenci (kontrola přístupu a pohybu, s ohledem na finanční zdroje, kontrola finančních struktur), připravenost (posouzení rizik; kontrola záměrně uvolněných biologických a chemických činidel; posouzení úrovně strategických zásob, jako jsou lidské zdroje, dovednosti, vybavení, spotřební materiály; s ohledem na události velkého rozsahu atd.), neutralizace a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti, zpracovávání údajů pro vymáhání práva, mírové studie a výzkum mírového předcházení konfliktům a jejich mírového řešení.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing , peace studies and research into peaceful conflict prevention and resolution.
Rámcový program se zaměřuje i na podporu politik EU.
The FP aims also at supporting the EU policies.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.1 „Bezpečnost“ podbod „Činnosti“ okruh 2 „Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb“
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 2 ('Security of infrastructures and utilities)'
· činnosti se zaměří na cíle mimořádné události, příklady infrastruktur zahrnují místa událostí velkého rozsahu, důležitá místa politické (např. budovy parlamentů) nebo symbolické (např. konkrétní památky) hodnoty a mezi veřejné služby patří v tomto ohledu energetika (včetně ropy, elektřiny, plynu), vodní hospodářství, doprava (včetně letecké, mořské a pozemní), komunikace (včetně vysílání), dále oblast finanční, administrativní či oblast veřejného zdraví.
· Activities will concentrate on targets of an incident, examples for infrastructures include large scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health etc.
Pro tuto oblast úkolů je třeba řada schopností, z nichž mnohé primárně souvisí s fázemi ochrany a také přípravy.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “protect” but also “prepare”.
Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: analýzy a posuzování zranitelnosti fyzických infrastruktur a jejich provozu; zabezpečení současných i budoucích veřejných i soukromých kritických síťově propojených infrastruktur, systémů a služeb, a to s ohledem na jejich fyzické a funkční aspekty; systémy kontroly a varování pro umožnění rychlé reakce na mimořádnou událost; ochrana proti kaskádovému efektu mimořádné událost.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident.
Je vhodné uvést na prvním místě důsledky katastrof.
It would be pertinent to cite the incidences of disasters.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.1 „Bezpečnost“ podbod „Činnosti“ okruh 5 „Integrace a interoperabilita bezpečnostních systémů“
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Security Systems Integration and interoperability', heading
· Integrace a interoperabilita bezpečnostních systémů
- Security Systems Integration and interoperability
· Integrace, vzájemné propojení a interoperabilita bezpečnostních systémů:
- Security Systems Integration , interconnection and interoperability
Aby bylo možno dosáhnout žádoucí interoperability bezpečnostních systémů, je třeba zaručit jejich řádné vzájemné propojení.
If the desired interoperability effect between security systems is to be produced, their proper interconnection needs to be ensured.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.1 „Bezpečnost“ podbod „Mezinárodní spolupráce“ odstavec 2
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'International Cooperation', second paragraph
Specifické akce v rámci mezinárodní spolupráce budou zvažovány, pokud to bude vzájemně přínosné a v souladu s politikou EU v oblasti bezpečnosti, např. při výzkumu týkajícím se bezpečnostních činností, které lze uplatnit celosvětově.
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to security activities of global applicability .
Specifické akce v rámci mezinárodní spolupráce budou zvažovány, pokud to bude vzájemně přínosné a v souladu s politikou EU v oblasti bezpečnosti, např. při výzkumu týkajícím se činností, které lze uplatnit celosvětově v oblasti bezpečnosti a v případě katastrof.
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to activities of global applicability linked to security and disasters.
V souvislostí s mezinárodní spoluprácí je vhodné upřesnit také oba základní body tohoto odstavce.
The two principle items of the paragraph should also be specified in relation to international cooperation.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.1 „Bezpečnost“ podbod „Reakce na vznikající potřeby“
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Téma týkající se výzkumu v oblasti bezpečnosti je povahou i navržením pružné.
The Security Research theme is by nature and design flexible.
Činnosti umožní přizpůsobit se dosud neznámým bezpečnostním hrozbám a politickým potřebám, které mohou v souvislosti s nimi vzniknout.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future security threats and related policy needs that may arise.
Tato pružnost doplní na úlohy orientovanou povahu výše uvedených výzkumných činností.
This flexibility will complement the mission-oriented character of the research activities set out above.
Činnosti umožní přizpůsobit se katastrofám a dosud neznámým bezpečnostním hrozbám a politickým potřebám, které mohou v souvislosti s nimi vzniknout.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future disasters an d security threats and related policy needs that may arise.
Je vhodné uvést také přizpůsobení se katastrofám.
Here too the text should be adapted to refer to disasters.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.2 „Vesmír“ nadpis a podbod „Cíl
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), title and subsection 'Objective' (new)
Podpořit Evropský vesmírný program zaměřený na aplikace, jako je GMES (monitorování vývoje životního prostředí a jeho hodnocení), které mají přínos pro občany a pro konkurenceschopnost evropského vesmírného průmyslu.
Supporting a European Space Programme focusing on applications such as GMES with benefits for citizens and for the competitiveness of the European space industry.
To přispěje k rozvoji evropské vesmírné politiky a doplní úsilí členských států a dalších zainteresovaných stran, včetně Evropské vesmírné agentury.
This will contribute to the development of a European Space Policy, complementing efforts by Member States and by other key players, including the European Space Agency.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.2 „Vesmír“ podbod „Činnosti“ okruh 1 „Aplikace založené na vesmírných technologiích ve službách evropské společnosti“ odrážka 1 „Globální sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES)“ odstavec 1
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Activities', first heading ('Space-based applications at the service of the European Society'), indent 1, ('Global Monitoring for Environment and Security (GMES)')
Cílem je vyvinout vhodné systémy satelitního sledování a včasného varování, které budou zdrojem jedinečných a globálně dostupných údajů a budou konsolidovat a podněcovat vývoj svého operačního využívání.
The objective is to develop appropriate satellite based monitoring and early warning systems as unique and globally available data sources and to consolidate and stimulate evolution of their operational use.
Tento program bude rovněž podporovat rozvoj operačních služeb GMES, které tvůrcům rozhodnutí umožňují lépe předvídat či zmírňovat krizové situace a záležitosti týkající se řízení životního prostředí a bezpečnosti.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security.
Výzkumné činnosti by měly především přispívat k co největšímu využívání údajů GMES shromážděných z vesmírných zdrojů a k jejich integraci s údaji z jiných pozorovacích systémů do ucelených produktů, které mají poskytovat informace a cílené služby konečným uživatelům prostřednictvím účinné integrace údajů a správy informací.
Research activities should mainly contribute to maximise the use of GMES data collected from space-borne sources and to integrating these with data from other observation systems in complex products designed to deliver information and customised services to end-users through an efficient data integration and information management.
Výzkumné činnosti by měly rovněž přispívat k posílení monitorovacích technik a souvisejících technologických nástrojů, aby byly v případě nutnosti vyvinuty nové vesmírné systémy nebo zlepšena interoperabilita systémů současných a aby se umožnilo jejich využití v předprovozních a provozních službách reagujících na různé typy poptávky.
Research activities should also contribute to enhance monitoring techniques and associated instrument technologies, to develop where necessary new space-based systems or improve the interoperability of existing ones, and to enable their use in (pre)operational services responding to specific types of demand.
Tento program bude rovněž podporovat rozvoj operačních služeb GMES, které tvůrcům rozhodnutí umožňují lépe předvídat či zmírňovat krizové situace a záležitosti týkající se řízení životního prostředí a bezpečnosti a řízení přírodních katastrof .
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security and the handling of natural disasters .
Výzkum by měl podporovat vývoj udržitelných systémů opírajících se o vesmír a na původním místě (včetně pozemních a leteckých systémů) pro: sledování země a krizové řízení s častým zobrazením s vysokým rozlišením pro zóny velkého významu, včetně citlivých, městských a rychle se rozvíjejících zón; pro předcházení rizikům a řízení rizik a všechny druhy nouzových situací, se zlepšením sbližování s nevesmírnými systémy.
Research should support the development of sustainable space-based and in situ (including ground-based and airborne) systems for: land monitoring and crisis management, with frequent, high-resolution imagery for zones of high importance, including sensitive, urban and rapidly evolving zones; for risk prevention and risk management and all kinds of emergency, enhancing convergence with non-space systems.
Ukázalo se, že kontrola a sledování prostřednictvím satelitu mohou být velmi účinné při předcházení a řízení přírodních katastrof.
It has been shown that satellite-based monitoring and surveillance can be highly effective in the prevention and management of natural disasters.
Příloha I, oddíl „Témata“, bod 9.2 „Vesmír“ podbod „Přístup“ odstavec 6a (nový)
Annex I, Part 'Themes', subtitle 'Security and Space', section 'Space', heading 'Approach', paragraph 6 a (new)
Posuzování a sledování mezinárodních závazků, zahrnujících Evropu, které se rozvíjí mimo evropské hranice.
Assessing and monitoring international commitments, involving Europe, undertaken beyond European borders.
Sledování mimo Evropu je nezbytné a mělo by být jednoznačně zmíněno.
Earth observation outside Europe is essential and should be mentioned very clearly.
Zahrnuje to specifický výzkum a technologie.
It implies specific research and technologies.
Kjótský protokol a další závazky v oblasti životního prostředí (viz kapitola 6 Životní prostředí) a hospodářské dohody vyžadují, aby byly monitorovány třetí strany.
The Kyoto protocol and other environmental commitments (see chapter 6 “Environment”) as well as economic agreements require that third parties should be monitored.
Zde patří nezákonné pěstování, nezákonné nukleární činnosti, je nezbytné podpořit orgány OSN, které většinou nejsou samy schopny provádět kontrolu a často spoléhají pouze na informace poskytované USA.
Such is the case of illegal crops, illegal nuclear activities, and in support of UN bodies that usually have no way of their own to implement controls and often rely exclusively on US-originated information.
Konečným účelem je podpořit výzkum, který by napomohl rozvoji budoucích možností Evropy, pokud jde o nezávislé monitorování.
The final purpose is to promote research that would help develop future independent European monitoring capabilities.
Příloha I,oddíl „Témata“, bod 9.2 „Vesmír“ podbod „Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby“
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Výzkum v oblasti vznikajících potřeb umožní inovační řešení technického rozvoje v oblasti vesmírného výzkumu a možné úpravy a aplikace v jiných oblastech (např. řízení zdrojů, biologické procesy a nové materiály).
Research on emerging needs will enable innovative solutions to technological developments in the space research area, and possible adaptations and applications in other fields (e.g. resources management, biological processes, and new materials).
Výzkum pro reakci na nepředvídané politické potřeby se může zabývat tématy, jako je poskytování vesmírných řešení rozvojovým zemím, rozvoj nových nástrojů a metod pro vesmírné pozorování a komunikaci souvisejících s politikami Společenství a příspěvky k sociálnímu začlenění.
Research to respond to unforeseen policy needs may address topics such as providing space based solutions in support of developing countries, developing new space-observation and communication tools and methods related to relevant Community policies and contributions to social inclusion.
Zvláštní pozornost bude věnována výzkumu zaměřenému na zlepšení vesmírné součásti systémů sledování zaměřených na kritické infrastruktury, jako jsou: telekomunikační sítě, pozemní a mořská doprava, energetická infrastruktura a využívání evropských sítí, hlavně za hranicemi Evropy.
Special attention will be paid to research aimed at improving the space component of monitoring systems targeting critical infrastructures, such as telecommunication networks, terrestrial and marine transport, energy infrastructures as well as deployments on European networks, mainly beyond Europe’s borders.
Výzkum zaměřený na bezpečnost kritické infrastruktury není zdaleka uspokojivý, a to v době, kdy je taková infrastruktura na celosvětové úrovni přetížená a přepnutá.
Research aimed at the security of critical infrastructures is far from satisfactory, at a time when such infrastructures are overloaded and overstretched at global level.
Po maximálním zohlednění bezpečnostních potřeb a požadavků jsou stále častěji přijímána strategická rozhodnutí ovlivňující například evropské dodávky energií.
More and more often, strategic decisions affecting European energy supplies, for instance, are made after taking in the outmost consideration security needs and requirements.
Z tohoto důvodu je nezbytně nutné provést zdokonalení výzkumu v této oblasti, zejména v oblasti vesmíru.
An upgrade of research in this field, especially concerning the space component, is thereby urgent.
Příloha II, tabulka
Annex II, table
5 984
5 984
1 935
1 935
9 110
9 110
3 467
3 467
2 265
2 265
1 886
1 886
4 180
4 180
2 858
2 858
32 292
32 292
6 134
6 134
9 020
9 020
2 385
2 385
4 150
4 150
1 429
1 429
Příloha III, nadpis „Společné technologické iniciativy“ bod 5 odstavec 1
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 1
Pokud si má Evropa v budoucnu uchovat udržitelný, inovační a konkurenceschopný průmysl v oblasti letectví a letecké dopravy, musí si udržet vedoucí postavení v oblasti klíčových technologií.
Europe must remain at the forefront of key technologies if it is to have sustainable, innovative and competitive aeronautics and air transport industries in the future.
Letectví je průmysl, jehož silnou složku tvoří VTR, a současná konkurenceschopnost evropských společností v oblasti letectví a letecké dopravy je založena na velkých soukromých investicích do výzkumu (běžně 13-15 % z obratu) během mnoha desetiletí.
As an RTD-intensive industry, the existing competitiveness of the European aeronautical and air transport companies in world markets has been built on significant private research investments (typically 13-15% of the turnover) over many decades.
Vzhledem ke zvláštnostem tohoto odvětví závisí nový rozvoj na účinné spolupráci mezi soukromým a veřejným sektorem.
Given the specificities of the sector, new developments often depend on effective cooperation between the public and the private sector.
Existují odvětví, jako je regionální letecká doprava, kde Evropa musí znovu nabýt své konkurenceschopnosti i prostřednictvím technologicky inovačních řešení, a další odvětví, kde roste tlak konkurence.
There are sectors, such as regional air transport, in which Europe needs to regain its competitiveness also through technologically innovative solutions, and others in which the competitive pressure is increasing .
Klíčem k zajištění konkurenceschopnosti celého odvětví (včetně vírníků a regionálního letectví) je zejména vývoj ekologických technologií.
In particular, the development of green technologies is key to ensuring the competitiveness of the entire sector (including rotorcraft and regional aircraft).
Ekologizace letecké dopravy představuje klíčovou technologickou prioritu pro celé odvětví letecké dopravy (které zahrnuje i vírníky a regionální letectví).
Greening of air transport represents a key technological priority for the entire air transport sector (which includes also rotorcraft and regional aircraft).
Příloha III, nadpis „Společné technologické iniciativy“ bod 5 odstavec 3
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 3