natgillin/translations-raw huggingface dataset:
41. vítá zavedení systému GSP+, který obsahuje pobídky pro vyšší sociální a ekologické normy, a vyzývá, aby byl tento přístup rozšířen i na dvoustranné obchodní dohody; upozorňuje, že je třeba, aby Komise pozorně sledovala uplatňování tohoto systému a zajistila tak, že jsou tyto normy dodržovány;
41. welcomes the introduction of the GSP+ scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
42. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
42. instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Jak nadále zlepšovat životní úroveň občanů EU a přitom si v celosvětovém hospodářství zachovat konkurenceschopnost?
How to continue to improve the standard of living for EU citizens while remaining competitive in the global economy?
Jak integrovat hospodářskou politiku, politiku zaměstnanosti a sociální politiku způsobem, který nám přinese udržitelný rozvoj a sociální soudržnost?
How to integrate economic, employment and social policy in a way, which delivers sustainable development and social cohesion?
Jak zajistit, aby všichni sdíleli výhody růstu?
How to ensure that all share the benefits of growth?
Evropský sociální model
European Social Model
Evropský sociální model je v první řadě otázkou hodnot.
The European social model is first and foremost a question of values.
Ať už zkoumáme jakýkoli evropský sociální systém, najdeme v něm společné hodnoty rovnosti, nediskriminace, solidarity a přerozdělování jako základní prvky a všeobecný, bezplatný nebo levný přístup ke vzdělání a zdravotní péči a celou řadu dalších veřejných služeb, které jsou právem občana a zásadním prvkem pro vytvoření předpokladů pro vznik úspěšného moderního hospodářství a spravedlivé společnosti.
Whatever European social system we examine we find the common values of equality, non discrimination and solidarity and redistribution as fundamentals, with universal, free or cheap access to education and healthcare, and a variety of other public services as the right of a citizen and as essential to creating the basis for a successful modern economy and a fair society.
Právě v tomto ohledu se náš evropský model liší například od modelu USA.
It is in this respect that our European model differs from the US model for instance.
Sociální politiky (včetně sociální ochrany, zdraví, vzdělání a pečovatelských služeb) jsou v EU na vysoké úrovni a odrážejí silnou tendenci k sociální soudržnosti.
Social policies (including social protection, health, education and care services) are highly developed in the EU, reflecting a strong attachment to social cohesion.
Akademici rozlišují čtyři různé modely (severský, anglosaský, kontinentální a středomořský) s rozdíly (v míře ochrany, prostoru pro iniciativu jednotlivce), ale i se společnými prvky.
Academics distinguish 4 different models (Nordic, Anglo-Saxon, continental, Mediterranean) with differences (in level of protection, space for individual initiatives) but also having common features.
Všech 25 členských států sdílí stejné hodnoty a stejný cíl spojit ekonomickou výkonnost, konkurenceschopnost se sociální spravedlností.
All 25 Member States share the same values and the same objective of combining economic performance, competitiveness with social justice.
Pro dosažení stejných cílů mají různé nástroje.
They have different instruments to reach the same goals.
Tyto národní modely jsou výsledkem dlouhých a složitých historických procesů.
These national models are the result of long and complex historical processes.
Vaši spoluzpravodajové jsou toho názoru, že je důležité uznat jednotu hodnot a rozmanitost systémů členských států .
Your co-rapporteurs take the view that it is important to recognise both the unity of values, and the diversity of the Member States' systems.
Úspěch evropského sociálního modelu
Success of the European social model
EU je stále ve vývoji.
The EU is "work in progress".
Její hranice a povinnosti musí být ještě definitivně schváleny; debata o jejím demokratickém řízení a o jeho rozvoji bude možná pokračovat po celé generace.
Its boundaries and responsibilities have yet to be finally agreed; the debate about, and the development of, its democratic governance will continue possibly for generations.
Zatímco impulsem pro vytvoření sjednocené Evropy bylo zamezit možnosti, aby evropské státy šly někdy znovu proti sobě do války, základním zájmem bylo očividně blaho Evropy a širšího světa.
While the impulse for the creation of a United Europe was to end the possibility of European states ever again going to war against each other, the underlying concern was obviously the welfare of the peoples of Europe and of the wider world.
Navzdory chybám a potřebě provést reformu je důležité podtrhnout úspěch evropského sociálního modelu.
It is important to underline, in spite of the failures and the need to reform, the success of the European social model.
Je po celém světě znám tím, že zajišťuje vysokou kvalitu života.
It is known around the world for providing a high quality of life.
Model EU považují jiné země, regiony (Střední východ) a organizace (Mercosur, Asean) za příklad úspěchu.
The EU model is seen by other countries, regions (Middle-East) and organizations (Mercosul, Asean) as an example of success.
I když je v Unii více než 80 milionů lidí produktivního věku bez práce a více než 70 milionům mužů, žen a dětí stále hrozí chudoba, zvýšila se všeobecná prosperita a politická, sociální a hospodářská stabilita členských států významnou měrou díky členství v EU.
Even though in excess of 80m people of working age are jobless and over 70m men, women and children are still at risk of poverty in our Union, the general prosperity and political, social and economic stability of Member States has been greatly enhanced by membership of the EU.
Zřetelněji než kdykoli předtím se uznává, že je třeba nově formulovat logický základ pro vznik a rozvoj EU tak, aby odrážel dnešní politickou, hospodářskou a sociální realitu.
It is more clearly recognised than ever that the rationale for the creation and development of the EU is in need of restatement in terms that reflect today's political, economic and social realities.
To platí zejména v situaci, kdy technologická revoluce restrukturalizuje práci a sociální vztahy, které vytváří, a kdy postupné stárnutí obyvatelstva Evropy znamená problém pro zachování živé evropské přítomnosti na světové scéně.
This is particularly so in circumstances where the technological revolution is restructuring work and the social relationships that it gives rise to, and where the gradual ageing of Europe's population is a challenge to maintaining a vibrant European presence on the world stage.
Pokud jde o demografický vývoj, čelí nyní Evropa bezprecedentním problémům.
As regards demographic evolutions, Europe is faced now with unprecedented problems.
V roce 2030 bude mít EU o 18 milionů mladých lidí méně než dnes; v roce 2050 zde bude o 60 milionů obyvatel méně než dnes.
In 2030, the EU will have 18 million young people less than today; in 2050, there will be 60 million less inhabitants than today.
V letech 2005 až 2030 počet osob starších 65 let vzroste na 52,3 % populace (+40 milionů), zatímco skupina osob mezi 15 a 64 lety se zmenší o 6,8 % (-21 milionů).
Between 2005 and 2030, the number of persons above 65 years of age will rise to 52,3% of the population (+40 million), whereas the group of persons between 15 and 64 years will decrease by 6,8% (- 21 million).
Poměr mezi neaktivními osobami (mladí, staří a další závislé osoby) a osobami v produktivním věku vzroste ze 49 % v roce 2005 na 66 % v roce 2030.
The ratio between inactive persons (young, old and other dependent persons) and persons in the working age will rise from 49% in 2005 to 66% in 2030.
Tento vývoj je výsledkem dvou faktorů.
This development is the result of two factors.
Prvním je prodlužování střední délky života .
The first one is the rise in life expectancy.
Od roku 1960 se průměrná střední délka života v 60 letech prodloužila o pět let u žen a o téměř čtyři roky u mužů.
Since 1960, average life expectancy at 60 has risen five years for women and nearly four years for men.
V důsledku toho vzroste do roku 2050 počet osob starších 80 let o 180 %.
As a result, the number of persons over the age of 80 will increase by 180% by 2050.
Druhým faktorem je klesající porodnost.
The second factor is the decreasing birth rate.
Míra porodnosti v Evropě v posledních desetiletích značně klesla.
Fertility rates in Europe have declined considerably in recent decades.
Zatímco minimální porodnost nutná pro zachování populace na současné úrovni činí 2,1 dětí na jednu ženu, v roce 2003 měly ženy v EU v průměru 1,48 dětí.
Whereas the minimum birthrate necessary to maintain the population at its present level is 2,1 children per woman, in 2003 women in the EU had on average 1,48 children.
Tento vývoj má významné dopady na prosperitu a vztahy mezi generacemi.
These developments have major consequences for prosperity and for the relations between the generations.
Další výzvou pro evropský systém jsou různé aspekty globalizace a technologické revoluce, které usnadňují a činí finančně atraktivnějším přemisťování společností do zemí, kde jsou nízké mzdy a které mohou být méně rozvinuté, pokud jde o ochranu pracovní síly, spotřebitelů a životního prostředí.
Further challenges to the European system are various facets of globalisation and the technological revolution, which make it easier and financially attractive for companies to relocate to low wage countries, which may be less developed with regard to labour, consumer and environmental protections.
Z důvodu globalizace vykazují některé členské státy zajímavý ukazatel ekonomického růstu, který pozitivně přispívá ke snižování chudoby na celosvětové úrovni.
Due to globalization, some Member States have been shown interesting economic growth ratio, which contributes positively to reduce poverty at global level.
Některé jiné členské státy se však této nové realitě obtížně přizpůsobují, což v občanech prohlubuje pocit dezorientace, zejména v těch členských státech, jejichž míra nezaměstnanosti je velmi vysoká, a ve státech, kde se nepodařilo ani začlenění migrujících pracovníků a jejich rodin.
However, some others Member States have been experiencing difficulties in adapting themselves to this new reality, which has deepened the citizens' sense of disorientation, particularly in those Member States whose jobless levels are very high, and also in those states where integration of migrant workers and their families has also failed.
Z těchto a mnoha dalších důvodů je reforma evropského sociálního modelu dnes ústředním tématem debaty v Evropě.
For these and many other reasons the reform of the European social model is, today, at the heart of the debate in Europe.
Demografické změny (stárnutí, klesající porodnost, delší střední délka života), technologický vývoj, globalizace, vznik nových průmyslových ekonomik a následné tlaky na veřejné výdaje nutně vyžadují bezodkladnou reformu sociálních systémů, aby bylo zajištěno, že budou hrát v našem hospodářství produktivní roli.
Demographic changes (ageing, declining birth rates, longer life expectancy), technological developments, globalization, the emergence of new industrial economies and the resulting pressures on public expenditure necessitate an urgent reform of the social systems to ensure they play a productive role in our economy.
Dosah této tolik potřebné reformy je široký: bude mít dopad na právní předpisy, na rozpočty, na veřejnou správu a na pracovněprávní vztahy.
The scope for this much-needed reform is a broad one: it has an impact on legislation, on budgets, on public administration and on industrial relations.
Na rozdíl od názoru některých lidí není hlavním problémem EU její sociální model.
Contrary to the view of some the EU Social Model is not the main EU problem.
Problémem je spíše vysoká míra neochoty k provádění ekonomických reforem.
The problem is more a question of the high level of reluctance demonstrated in making economic reforms.
Dokud bude EU růst rychlostí okolo 1 % či 2 %, nelze toho mnoho udělat a ztráta sociálních výhod je téměř nevyhnutelná.
As long as the EU is growing around 1% or 2%, there is not much can be done, with the loss of social benefits being almost unavoidable.
EU může k nutné reformě přispět další integrací vnitřního trhu, který vytváří pro občany EU skvělé příležitosti pro růst a prosperitu.
The EU can contribute to the necessary reform through a further integration of the internal market, which creates tremendous opportunities for EU citizens and for growth and prosperity.
Vnitřní trh potřebuje posílit pomocí výrazného nárůstu investic a navýšení finančního výhledu do roku 2013, což stačí k zajištění územní a sociální soudržnosti ve všech dvaceti pěti členských státech, pomocí další liberalizace trhů a volného pohybu osob způsobem, který nepřispívá k „závodu ke dnu“, a dokončením transevropských sítí.
The internal market needs to be reinvigorated by increasing substantially investment and the Financial Perspectives up to 2013 which is sufficient to ensure territorial and social cohesion in all twenty five Member States; by further liberalising markets and the free movement of people in a way which does not contribute to a ‘race to the bottom’; and by completing the Trans-European networks.
Lisabonská strategie usilovala o řešení potřeby komplexních a integrovaných sociálních a tržních reforem, které by vedly ke vzniku „dokonalé Evropy“ (Europe of Excellence), jež by tyto výzvy naplnila.
The Lisbon Strategy sought to address the need for comprehensive and integrated social and market reforms in order to create a Europe of Excellence, which would be up to these challenges.
Později, v prosinci 2001, také Laekenská deklarace zřetelně vyslovila požadavek „nového startu“ pro Evropu v kontextu nového celosvětového pořádku.
Later, in December 2001, the Laeken Declaration also clearly recognised the imperative for a "relaunch" of Europe in the context of the new global order.
V obou rozhodnutích se na sociální rozměr Evropy pohlíží jako na základ podpory občanů pro projekt Evropské unie.
In both decisions the social dimension of Europe is seen as fundamental to citizens' support for the European Union project.
Zatímco 15 členských států dosud Ústavu ratifikovalo, dva ji v referendu odmítly.
While at this time the Constitution has been ratified in 15 Member States, it has been rejected by referendum in two.
O příčinách jejího odmítnutí ve Francii a v Nizozemsku se hodně diskutovalo, je však zřejmé, že preambule, vyjadřující ambice Unie, hodnoty a cíle v části I a Listina základních práv v části II z velké části odrážejí hluboký smysl občanů pro definici sebe samých jako Evropanů.
There has been much debate about the reasons for its rejection in France and Holland, but what is clear is that the Preamble, setting out the ambitions for the Union, the values and objectives in Part I, and the Charter of Fundamental Rights in Part II, largely reflect citizens' deeply held sense of self-definition as Europeans.
Tento návrh zprávy o evropském sociálním modelu budoucnosti považuje výše uvedené souvislosti za jeho počátek a nastiňuje koncepci evropského sociálního modelu a způsob, jak můžeme tuto koncepci v prvních letech 21. století podpořit jako součást procesu naplňování ambicí Evropanů spojených s tímto světadílem a světovou spravedlností.
This draft Report on Europe's Social Model for the Future takes the forgoing context as its starting point and outlines the concept of the European Social Model, and also how we can advance the concept in the early years of the 21st century as part of the process of meeting the ambitions of Europeans for our continent, and for world justice.
Vaši spoluzpravodajové zdůrazňují, že tato reforma by neměla znamenat zřeknutí se výdobytků evropského modelu, nýbrž spíše zachování základních hodnot tím, že bude zajištěna jeho udržitelnost.
Your co-rapporteurs emphasis that this reform should not be about giving up the achievements of the European model but rather about retaining the fundamental values by securing the sustainability of the European model.
Udržitelnost modelu závisí jak na úspěchu strategie pro růst a pracovní místa, tak na reformách samotného modelu.
The sustainability of the model depends both on the success of the strategy for growth and jobs, and on reforms to the model itself.
Základem reformy a udržitelnosti je dynamické prostředí orientované na inovace a podporující podnikatelskou sféru, které respektuje rovnováhu mezi pracovním a osobním životem a uznává potřebu jistoty, kterou lidé v rychle se měnící společnosti pociťují.
The basis for reform and sustainability is a dynamic, innovation-oriented and business-friendly environment, which respects work-life balance and recognises the need people have for security in a rapidly changing society.
Problém udržitelnosti se mnohem více koncentruje v kontinentálních a středomořských systémech, což ospravedlňuje potřebu hledat nové způsoby financování systémů sociálního zabezpečení, například pomocí přidané hodnoty vytvořené společnostmi.
The sustainability problem is much more concentrated in continental and Mediterranean systems, which justifies the need to the look at new ways of financing the social security systems, such as through the added-value created by companies.
Měli bychom mít na paměti, že konkurenceschopnost a sociální model Evropy nejsou protiklady, ale že se jedná o koncepty spíše propojené.
We should bear in mind that Europe's competitiveness and social model are not opposites, but rather interdependent.
Program modernizace by se měl opírat o zásadu, že sociální politika, pokud je náležitě strukturovaná, je produktivním faktorem hospodářského růstu a prosperity.
The modernisation agenda should be based on the principle that social policy, if properly designed, is a productive factor of economic growth and prosperity.
Členské státy by tudíž měly Lisabonskou strategii, která je plánem reformy, provádět komplexně.
Therefore, the Member States should comprehensively implement the Lisbon strategy, which is the road map for the reform.
Urychleně by měly být uskutečněny nezbytné kroky vedoucí k tomu, aby Evropa byla konkurenceschopnější, a k vytvoření skutečné společnosti založené na znalostech.
The necessary steps should be taken urgently to make Europe more competitive and to create a real knowledge society.
V tomto ohledu je důležitá koncepce „Flexicurity“, která představuje strategii pro vytvoření větší flexibility na trhu práce a modernizaci organizace práce a pracovních vztahů v kombinaci s bezpečností zaměstnanců a sociální ochranou, rovnováhou mezi osobním a pracovním životem, rekvalifikacemi a celoživotním vzděláváním.
Important in this respect is the "Flexicurity" concept: this means a strategy to develop more flexibility in the labour market, modernisation of work organisation and labour relations, combined with employee security and social protection, work-life balance, retraining and life-long learning.
Je nutné přijmout opatření na zvýšení kvalifikace a na pomoc zranitelným a znevýhodněným skupinám, a to na trhu práce, nebo těm, které mají s přístupem na trh práce potíže.
Provisions must be made to upskill and assist vulnerable and disadvantaged groups either in the labour market or who have difficulties in accessing the labour market.
To odpovídá třem klíčovým výzvám Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti:
This corresponds to the three key challenges of the Lisbon strategy in the field of employment:
- zvýšení adaptability pracovníků;
- increasing the adaptability of workers;
- povzbuzení více osob ke vstupu na trh práce;
- encouraging more people to enter the labour market, and
- větší investice do lidského kapitálu a celoživotního vzdělávání.
- investing more in human capital and lifelong learning.
Evropa by se neměla vzdávat svých ambiciózních sociálních politik, ale měla by plně využít jejich případný přínos pro hospodářskou výkonnost a kvalitu života.
Europe should not give up its ambitious social policies, but should make full use of their potential contribution to economic performance and quality of life.
- zvýšení účinnosti sociálních politik,
- enhancing efficiency of social policies,
- odstranění „pastí chudoby“ a dalších překážek práci,
- eliminating poverty traps and other disincentives to work,
- investice do rozvoje vzdělávání, odborného vzdělávání, udržení zdraví a aktivace lidských zdrojů pomocí aktivních politik na trhu práce,
- investing in developing education, vocational training, sustaining health and activating human resources through active labour market policies,
- zajištění, aby způsoby financování sociálních politik přispívaly k zaměstnanosti a růstu a při tom byla zachována zásada vzájemné podpory a mezigenerační solidarity.
- ensuring that the modalities of the financing of social policies contribute to employment and growth while maintaining the principle of mutual support and intergenerational solidarity.
Hlavní význam má vzdělávání, zdraví, zvyšování dovedností, celoživotní vzdělávání a odstraňování překážek pro přístup na trh práce.
Of central importance is education; health , skills improvement, lifelong learning and the elimination of impediments to accessing the labour market.
Rozvoj lidských schopností není pouze nezbytný pro budování společnosti založené na znalostech, je také klíčovým prvkem v sociálním začlenění a zlepšování kvality života všech občanů.
The development of human capacity is not only vital to build a knowledge-based society but is also a key element in social integration and enhancing the quality of life for all citizens.
Větší investice do lidských schopností a jejich aktivace rovněž zvyšují kvalitu a množství pracovní síly.
More investment in human capacity and its activation also enhances the quality and quantity of the labour force.
To je pro růst zásadní, jelikož individuální znalosti a dovednosti zvyšují produktivitu a schopnost společnosti rozvíjet se a přizpůsobovat se novým technologiím.
This is essential for growth, as individual knowledge and skills raise productivity and increase a society's ability to develop and adapt to new technologies.
V důsledku zrychlování a rozšiřování technologických změn je stále naléhavější zachovat dovednosti všech občanů na aktuální úrovni prostřednictvím celoživotního vzdělávání, které zvyšuje šance lidí na zvládnutí výzev celosvětové hospodářské soutěže ekonomik, které jsou stále více založené na znalostech.
The acceleration and spread of technological change makes it more urgent to keep the skills of all citizens up-to-date through life-long learning, thereby enhancing people's chances to cope with the challenges of global competition from increasingly knowledge-based economies.
Stejně tak je důležité, aby evropští občané tuto potřebu provést reformu sociálních systémů chápali a podporovali.
It is equally important that this need for reform of the social systems is understood and supported by European citizens.
Veřejné kampaně orgánů a institucí EU, členských států či veřejných orgánů by měly hrát úlohu při poskytování informací a při vyjednávání změn s odborovými svazy a představiteli občanské společnosti.
Public campaigns by EU institutions, Member States, public authorities, should play a role in providing information and negotiating change with trade unions and civil society representatives.
Evropský sociální model a jeho výhody jsou pro občany EU dokonalým příkladem směru, jakým musí EU jejich životy měnit.
The European Social Model and its benefits are a perfect example for the EU citizens to see what the EU has to do with their lives.
Občanům EU záleží na pracovních místech, růstu, prosperitě a sociální spravedlnosti.
Jobs, growth, prosperity and social justice matter for EU citizens.