natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1934/200/ES o evropském roce jazyků 2001
– having regard to Decision No 1934/200/EC of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 on the European Year of Languages 2001
– s ohledem na usnesení Rady ze dne 14. února 2002 o podpoře jazykové rozmanitosti a studia jazyků v rámci plnění cílů Evropského roku jazyků 2001
– having regard to the Council Resolution of 14 February 2002 on the promotion of linguistic diversity and language learning in the framework of the implementation of the objectives of the European Year of Languages 2001
– s ohledem na Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků Rady Evropy, která vstoupila v platnost dne 1. března 1998,
– having regard to the European Charter for Regional or Minority Languages of the Council of Europe, which entered into force on 1 March 1998,
– s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin, která vstoupila v platnost dne 1. února 1998,
– having regard to the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, which entered into force on 1 February 1998,
– s ohledem na usnesení ze dne 4. září 2003 s doporučeními Komisi týkajícími se evropských regionů a méně používaných jazyků - jazyky menšin v EU - v kontextu rozšíření a kulturní rozmanitosti
– having regard to its resolution of 4September 2003 with recommendations to the Commission on European regional and lesser-used languages - the languages of minorities in the EU - in the context of enlargement and cultural diversity
– s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání ( A6‑0372/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0372/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že respektování jazykové a kulturní rozmanitosti je základní zásadou EU a je následujícím způsobem zakotveno v článku 22 Listiny základních práv Evropské unie: „Unie respektuje kulturní, náboženskou a jazykovou rozmanitost.“
A. whereas respect for linguistic and cultural diversity is a basic principle of the EU and is enshrined in the following terms in Article 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union: ‘The Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity’,
B. vzhledem k tomu, že mnohojazyčnost je zvláštním rysem EU, díky kterému je jasným příkladem, ale také základní složkou evropské kultury,
B. whereas multilingualism is a special feature of the EU that makes it a clear example as well as a basic component of the European culture,
C. vzhledem k tomu, že ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 14. ledna 2003 vyzval EP k začlenění tohoto nového článku do Smlouvy o ES: „Společenství v rámci svých kompetencí respektuje a podporuje jazykovou rozmanitost v Evropě, včetně regionálních či menšinových jazyků jako výraz této rozmanitosti, a to podporou spolupráce mezi členskými státy a používáním dalších vhodných nástrojů k dosažení tohoto cíle“,
C. whereas in its above-mentioned resolution of 14 January 2003, it called for the following new Article to be inserted in the EC Treaty: ‘The Community shall, within its spheres of competence, respect and promote linguistic diversity in Europe, including regional or minority languages as an expression of that diversity, by encouraging cooperation between Member States and utilising other appropriate instruments in the furtherance of this objective’,
D. vzhledem k tomu, že podpora mnohojazyčnosti v pluralistické Evropě je základním faktorem kulturní, hospodářské a sociální integrace, obohacujícím dovednosti občanů a usnadňujícím jejich mobilitu,
D. whereas the promotion of multilingualism in a pluralistic Europe is an essential factor in cultural, economic and social integration, enhancing citizens’ skills and facilitating their mobility,
E. vzhledem k tomu, že některými jazyky se mluví také v nečlenských státech a tyto jazyky jsou důležitou spojnicí mezi lidmi a národy rozdílných regionů na světě,
E. whereas some European languages are also spoken in a great number of non-Member States and constitute an important link between peoples and nations of different regions in the world,
F. vzhledem k tomu, že některé evropské jazyky mají zvláštní schopnost ustanovit okamžité přímé spojení s dalšími částmi světa,
F. whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
G. vzhledem k tomu, že jazyková rozmanitost může být prvkem sociální soudržnosti a zdrojem tolerance, přijímání rozdílů, identifikace a vzájemného porozumění mezi národy,
G. whereas linguistic diversity can be an element of social cohesion and a source of tolerance, acceptance of differences, identification and mutual understanding among peoples,
H. vzhledem k tomu, že mnohojazyčnost může splnit svou funkci prostředku sociální soudržnosti pouze tehdy, pokud bude zavedena na úrovni jednotlivců stejně dobře jako na úrovni členských států a Evropské unie jako celku, se zvláštním ohledem na přistěhovalce, kteří tvoří izolované kulturní i jazykové enklávy v určitých členských státech,
H. whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
I. vzhledem k tomu, že všechny jazyky – jako vynikající prostředky, které umožňují přístup ke kultuře – jsou výrazem odlišného způsobu vnímání a popisování skutečnosti, a proto jim musí být umožněny takové podmínky, které jsou potřebné pro jejich rozvoj,
I. whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
J. vzhledem k tomu, že k podpoře učení se dalším jazykům, a tím dosažení cíle „mateřský jazyk +2”, je důležité být si vědom principů učit se mluvit a formulovat a získávat základní pojmy v raném dětství, což podpoří schopnost ovládání mateřského jazyka,
J. whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of “mother tongue +2”, it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
K. vzhledem k tomu, že regionální a menšinové jazyky jsou hlavním kulturním pokladem a vzhledem k tomu, že představují společné kulturní dědictví, měla by se péče o ně zlepšovat
K. whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation them should be improved,
L. vzhledem k tomu, že Parlament a Výbor regionů se při mnoha příležitostech zabývaly otázkou významu méně používaných jazyků, a že v současnosti neexistuje žádné právní ustanovení na úrovni EU, které se týká evropských regionálních a méně používaných jazyků,
L. whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
M. vzhledem k tomu, že by měla být věnována zvláštní pozornost podpoře přístupu k osvojení si cizího jazyka osobám ve znevýhodněných nebo složitých situacích nebo osobám s postižením,
M. whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
Zvláštní připomínky k rámcové strategii
Specific Comments on the Framework Strategy
4. vítá dlouhodobý cíl Komise zlepšit jazykové dovednosti jednotlivců, který byl stanoven na zasedání Evropské Rady v Barceloně v roce 2000 a který spočívá v tom, že by se občané kromě svého rodného jazyka měli naučit ještě nejméně dva cizí jazyky;
Welcomes the Commission's long-term objective to improve individual language skills, referring to the target set in 2002 in the Barcelona European Council whereby citizens should learn at least two foreign languages in addition to their mother tongue;
10. vyzývá Komisi a další evropské orgány, aby na svých internetových stránkách co nejlépe využily nové digitální a technologické překládací nástroje, aby umožnily evropským občanům využívat je a získat z internetu informace o Evropě ve svém jazyce;
Calls on the Commission and the other European institutions to make the best possible use of new digital and technological translation tools on their Internet sites so as to enable European citizens to have access to, and obtain from the Internet, information about Europe in their own languages;
13. podporuje činnosti zaměřené na odbornou přípravu učitelů, také učitelů nejazykových předmětů a odborných učitelů, a dodává, že počet jazyků vyučovaných jak v rámci, tak mimo školu by měl být rozšířen, aby umožnil budoucím učitelům naučit se a následně vyučovat větší rozmanitost jazyků za stejných podmínek, za předpokladu, že je o to zájem; v této souvislosti připomíná, že výuka jazyků je důležitá k podpoření a usnadnění mobility nejenom pro studenty, ale pro všechny pracovníky usilující o pokračování v zaměstnání v jednom z členských států;
Supports action for better teacher training, also for non-language and vocational teachers, and adds that the number of languages taught both within and outside school should be broadened to enable future teachers to learn, and subsequently teach, a greater diversity of languages under the same conditions, providing that there is an expression of interest in this direction; recalls, in this connection, that language training is essential to promote and facilitate mobility not only for students but also for all workers seeking to carry on an occupation in one of the Member States;
17. domnívá se, že jazyk, který se používá v kurzech programu Erasmus, by měl být úředním jazykem hostitelské země nebo vzdělávacího systému dané oblasti, a že je třeba zajistit, aby studenti programu Erasmus dosáhli takové jazykové úrovně, která jim umožní navštěvovat kurzy poskytované v tomto jazyce;
Considers that the language used in Erasmus courses should be the official language of the host country's or region's educational system, and that it should be ensured that Erasmus students attain a level of proficiency in that language which enables them to properly follow courses provided in that language;
19. podporuje návrhy týkající se mnohojazyčnosti v informační společnosti a vytvoření a oběh mnohojazyčného obsahu a znalostí; přibývají technologie, které napomůžou většímu používání všech jazyků, včetně těch, které jsou používány v menší míře; technologie nabízejí největší potenciál, který zajistí sociálně jazykový prostor pro všechny evropské jazyky;
Supports the proposals for multilingualism in the information society and the creation and circulation of multilingual content and knowledge; there is an increasing array of technologies that will help a greater use of all languages, including those less widely used; technology offers the greatest potential for ensuring social linguistic space for all of Europe’s languages;
Navrhovaná opatření
Proposed Measures
Shrnutí obsahu sdělení
Summary of the Communication
Sdělení potvrzuje závazek Komise k mnohojazyčnosti a navrhuje konkrétní opatření.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Uvádí se v něm, že EU je založena na „jednotě v rozmanitosti“ a že kromě 21 „úředních“ jazyků EU existuje přibližně 60 původních jazyků a jazyků přistěhovalců.
They note that the EU is founded on ‘unity in diversity’ and that besides the 21 ‘official’ languages of the EU there are around 60 indigenous languages plus migrant languages.
Tato rozmanitost je považována za „zdroj bohatství“, který vede k „větší solidaritě“ a „vzájemnému porozumění“.
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
S ohledem na definici mnohojazyčnosti, která zahrnuje „soužití různých jazykových společenství v jedné zeměpisné oblasti“ se navrhují politiky, jejichž záměrem je „podporovat prostředí pro plné vyjádření všech jazyků, ve kterém se může dařit výuce a studiu celé škály jazyků.“
Referring to their definition of multilingualism which includes ‘the co-existence of different language communities in one geographical area’ they propose policies which seek to ‘promote a climate that is conducive to the full expression of all languages, in which the teaching and learning of a variety of languages can flourish.’
S ohledem na méně používané jazyky Komise upozorňuje na to, že byly hlavním předmětem finanční podpory, která byla poskytována Evropskému úřadu pro méně používané jazyky a síti Mercator.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
Bere na vědomí studii vypracovanou pro Agenturu pro jazykové vzdělávání a jazykovou rozmanitost, která získala naprostou podporu EP, Komise ovšem zvolila síť center jazykové rozmanitosti s tím, že pro ni poněkud nepřesvědčivě „prověří možnost financování na víceletém základě prostřednictvím programu celoživotního vzdělávání“.
It notes the study conducted for an Agency for Language Learning and Linguistic Diversity, this had the full support of the EP, but the Commission has opted for a Network of Language Diversity Centres for which it will, somewhat unconvincingly, ‘examine the possibility of financing on a multi-annual basis through the proposed Lifelong Learning programme’.
1 Z projevu pna Figela na nedávné konferenci o regionálních a menšinových jazycích ve vzdělání ovšem vyplynulo, že je velmi pravděpodobné, že k tomu dojde.
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
Navíc se uvádí seznam vítaných opatření, včetně používání nových technologií, nového evropského ukazatele jazykových znalostí, studie osvědčených postupů, výzkumu a vyššího využití integrované výuky obsahu a jazyka (CLIL).
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
Oddíl III se zabývá mnohojazyčným hospodářstvím a tím, jak jazykové znalosti zvyšují konkurenceschopnost EU a že schopnost hovořit jazykem zákazníka je dobrá pro obchod.
Section III turns to the multilingual economy and how language skills make the EU more competitive and recognising that speaking your customer's language is good for business.
Zdá se, že text je zaměřen na „úřední jazyky“.
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
Oddíl IV zdůrazňuje mnohojazyčnost ve vztazích Komise s občany.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
Vzhledem k tomu, že EU přijímá právní předpisy, které jsou pro její občany přímo závazné, je proto předpokladem legitimity a transparentnosti Unie, že občané mohou komunikovat s jejími orgány a číst si právní předpisy EU ve svém vlastním, tedy „národním“ jazyce a účastnit se evropského projektu bez toho, aby museli překonávat jazykové překážky.“ Ačkoli je to chvályhodné, zdá se, že jsou do tohoto pojetí zahrnuty pouze „úřední“ jazyky.
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Je chybou říkat, že všichni občané mají univerzální přístup k projektu EU, když nestátní a regionální jazyky, některými z nichž mluví více občanů, než kolik jich mluví jazyky členských států, jsou ve skutečnosti vyloučeny.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Je neuvěřitelné, že v době, kdy se EU snaží přiblížit svým občanům, vyloučí hned z počátku 10 %
It is mistake when they say that all citizens have universal access to the EU project when stateless and regional languages, some of which have more speakers than member state languages, are in fact excluded.
1 V Evropě je přibližně 46 milionů osob, které mluví regionálními nebo menšinovými jazyky, což činí asi 10 % obyvatel EU.
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
1 z nich z důvodu, že jí chybí všezahrnující jazyková politika.
There are around 46 million RML speakers in Europe, making up some 10% of the EU population. of them at the outset because of the lack of an inclusive language policy.
Jinak jsou ovšem předložené návrhy vítané, ale pouze v případě, že zahrnují „regionální“ nebo menšinové jazyky (RML).
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
Úvahy o skutečné mnohojazyčnosti
Considerations on real multilingualism
V Evropě je nyní jazyková rozmanitost oficiálně uznávána (např. v evropské Listině základních práv, v návrhu ústavy) a podporována (např. Kodaňská kritéria z roku 1993), přesto ovšem existuje mnoho jazyků, kterými mluví čím dál méně osob, selhává jazykový přenos mezi generacemi, projevuje se nedostatek mediální výuky jazyků a mnoho osob nemá právo z úřední moci mluvit vlastním jazykem.
Linguistic diversity in Europe is now officially recognised (e.g. in the EU Charter of Fundamental Rights, the draft constitution) and supported (e.g. the 1993 Copenhagen criteria), but on the ground there are many languages losing speakers, a breakdown in inter-generational transmission, lack of language medium education and many speakers with no rights at all to use their language in any official capacity.
Neúspěch Ústavy EU, která obsahovala několik ustanovení o zajištění podpory méně používaným jazykům, nebyl dostatečně doceněn z hlediska jeho dopadu na podporu méně používaných jazyků a poskytnutí práv těmto jazykům.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Nadešel čas přehodnotit taktiky bez ohledu na návrh ústavy, v současné situaci, kdy méně používané jazyky zůstaly bez řádného právního základu pro vedení kampaní nebo pro financování.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
To znamená, že nevládní organizace, jako je Evropský úřad pro méně používané jazyky, se nyní musí zaměřit na nové způsoby, jak zajistit vhodnou jazykovou rozmanitost.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Mimo rámec stávajících mezinárodních smluv, jako je Evropská charta regionálních či menšinových jazyků Rady Evropy a Rámcová úmluva Rady Evropy o ochraně národnostních menšin, jsou nyní zapotřebí závazné právní předpisy, v nichž budou – jak jednotlivě, tak kolektivně – zakotvena práva osob mluvících méně používanými jazyky vést život ve svém jazyce, právo na vzdělání a právo na ochranu před nepřátelskými členskými státy, jejichž politiky ohrožují méně používané jazyky a které usilují o asimilaci národů bez státní příslušnosti a/nebo národnostních menšin.
What is needed above and beyond existing international treaties such as the Council of Europe European Charter for Regional or Minority Languages and Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, is binding legislation that enshrines the rights LUL speakers, both individually and collectively, to conduct their lives in their language, the right to receive education in their language and the right to protection from hostile member states who's policies threaten LULs and act to assimilate the stateless nation and/or national minority.
Nedávný výzkum prokazuje, že přítomnost regionálních nebo menšinových jazyků ve státě je pro takový stát hospodářským přínosem.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
Průzkum výhod bilingvismu méně používaných jazyků a úředního jazyka ukazuje, že bilingvní lidé mají lepší kognitivní schopnosti a tvoří obyvatele s lepšími dovednostmi.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
Investice do bilingvismu a mnohojazyčnosti je proto kapitálovou investicí do společnosti/společensko-kapitálovou investicí.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
Přestože sdělení obsahuje dobrý úmysl a několik vítaných inovativních návrhů, zůstává přinejlepším dvojznačné v otázce neúředních jazyků a přinejhorším opomíjí neutěšenou situaci několika evropských jazyků, které jsou ohroženy.
The Communication, while well meaning and with several welcome innovative proposals, remains ambiguous on the issue of non-official languages at best and at worst neglects the plight of several European languages that are endangered .
Z pohledu jazykového plánování a rozvoje navíc nedosahuje žádného zřetelného pokroku ve věci stanovení užitečné jazykové rozmanitosti, která je jako základní hodnota EU nezbytná, pokud chce EU dosáhnout skutečné mnohojazyčnosti.
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Stávající pravidla pro získání finančních prostředků EU vylučují menší jazykové skupiny, členské státy nebo jiné.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
Jak vyplývá z akčního plánu, sdělení o mnohojazyčnosti naznačuje konečný jasný zvrat v pojetí vyhrazených zdrojů na projekty týkající se méně používaných jazyků, což je vývoj, který bude méně používané jazyky účinným způsobem dále vytlačovat, zejména pak nejvíce ohrožené jazyky.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
Návrhy Komise naznačují příkladný odklon od dřívější politiky EU uplatňované před rokem 2000, která méně používaným jazykům poskytovala přímou podporu (pomocí B-line rozpočtu), k politice, v jejímž rámci musí menšinová jazyková společenství bojovat na „otevřeném trhu“ s velkými jazyky.
The Commission's proposals signal a paradigm shift away from earlier pre-2000 EU policy of direct support for lesser-used languages (with the B-line budget) to one where minoritised language communities have to compete on the ‘open market’ with the big languages.
Jak toho mají tyto jazyky dosáhnout zůstává nejasné.
How they are meant to achieve this remains unclear.
Velké jazyky se těší existenci významných organizací s velkými rozpočty, např. Britská rada disponovala v roce 2005 750 miliony eur na podporu angličtiny, což je mnohem více, než rozpočet pro estonštinu, švédštinu, velštinu nebo skotskou galštinu.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Je potřeba zjednodušit administrativu týkající se žádostí o granty, tak aby byla úměrná výši grantu, uplatňovat proaktivní politiku ve prospěch méně používaných jazyků při přidělování zdrojů a navracení vyhrazených přímých zdrojů (včetně předběžných zdrojů) bez spolufinancování.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.