natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU pomalu přerůstá v bezpečnostní a obrannou unii, zahrnující vnější i vnitřní aspekty bezpečnosti, boj proti mezinárodnímu terorismu a řízení v případě přírodních katastrof, a to s následujícími prvky: závazek členských států, že budou schopny do 60 dní vyslat na dobu jednoho roku 60 000 vojáků do operací udržujících a prosazujících mír, dále závazek vytvořit 13 bojových skupin, které budou moci být vyslány během krátké doby, rozvoj schopností civilního krizového řízení v oblasti policejních operací, právního státu, civilní správy a civilní obrany, evropská struktura velení sestávající z politického a bezpečnostního výboru, vojenského výboru, vojenského štábu a civilní a vojenské buňky, spolu se vznikajícím operačním střediskem, evropské policejní síly, Evropská obranná agentura, Europol, evropský zatykač, společná pravidla pro nákup a vývoz zbraní a evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti.
The EU is on the way to developing into a Security and Defence Union, covering external, as well as internal, aspects of security, the fight against international terrorism and natural disaster management with the following elements: the commitment of the Member States to be able to deploy 60 000 soldiers within 60 days and sustain them for one year for peacekeeping and peacemaking operations, the building-up of 13 battle groups deployable at short notice, the development of capabilities for civilian crisis management in the area of police operations, the rule of law, civilian administration and civil protection, a European structure of command consisting of a Political and Security Committee, a Military Committee, a Military Staff and a Civilian and Military Cell with a nascent Operations Centre, the European Gendarmerie Force, the European Defence Agency, Europol, the European arrest warrant, common rules for arms procurement and arms exports, and a European security research programme.
Smlouva o Ústavě pro Evropu přinese značný pokrok na cestě k bezpečnostní a obranné unii, zejména prostřednictvím úřadu evropského ministra zahraničí, doložky o solidaritě pro případy, kdy členský stát postihne teroristický útok, přírodní nebo člověkem způsobená katastrofa, a doložky o vzájemné pomoci mezi členskými státy v případě ozbrojeného napadení území členského státu.
The Treaty establishing a Constitution for Europe will bring about major progress towards a Security and Defence Union, in particular through the office of a European Foreign Minister, the solidarity clause for cases in which a Member State is affected by a terrorist attack, a natural disaster or a manmade disaster, and a clause on mutual assistance between Member States in the event of armed aggression against a Member State's territory;
Následující prvky by měly tento proces posílit: evropský trh s obranným vybavením, společný zpravodajský systém využívající satelity i vzdušný prostor a společné telekomunikační normy, které budou k dispozici armádě, policii i složkám řízení v případě katastrof, stálé evropské námořní síly ve Středozemním moři, evropský rozpočet ke krytí nejen civilních, ale i vojenských aspektů bezpečnosti, evropský náměstek ministra zahraničí odpovědný za bezpečnost a obranu, častější setkávání ministrů obrany států EU, evropské síly civilní obrany, evropské civilní mírové sbory a využitelná evropská kapacita letecké i námořní dopravy pro případ zmírňování následků katastrof, záchranných a obranných operací.
This process should be strengthened with the following elements: a European defence equipment market, a common system of satellite and airborne intelligence and common telecommunications standards at the disposal of the military, the police and the disaster management services, a European standing naval force in the Mediterranean sea, a European budget covering not only the civil but also the military aspects of security, a European deputy foreign minister for security and defence, more frequent meetings of the Ministers for defence of the EU, a European civil protection force, as well as a European Civil Peace Corps, and an available European capability for air and sea transport in case of disaster relief, rescue operations and defence operations.
Zpráva neobsahuje požadavek na prosazování míru, a namísto toho se zaměřuje na přípravu militarizace EU.
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarization of the EU.
· pokračující militarizaci SZBP, jež představuje globální hrozbu,
· continued militarization of CFSP which constitutes a global threat;
· globální dosah EBS, lákavé strategie preventivní války (jak se píše v návrhu),
· global reach of the ESS, enticing strategies of preventive war (as in the draft written);
· svévolné spojování civilních a vojenských misí,
· deliberate mixing of civil and military missions;
· provádění vojenských operací v humanitárním hávu,
· conduct of military operations under a humanitarian guise;
· vytváření bojových skupin EU, policejních jednotek, intervenčních jednotek, autonomních velitelských struktur EU po vzoru NATO,
· creation of EU Battle Groups, Gendarmerie Force, intervention forces, autonomous EU command structures following the NATO model;
· militarizaci vnějších hranic EU a využívání vojenských zdrojů při řešení problémů s uprchlíky,
· militarization of EU external borders and use of a military processing to refugee problems;
· současný systém vojenských rozpočtových prostředků skrytých pod civilními rozpočtovými okruhy,
· current system of hidden military budgets in civilian budget headings;
· vyplácení neznámých částek NATO jako poplatků za to, že EU využívá zařízení NATO,
· disbursing of unknown amounts to NATO as payments by the EU for the use of NATO-structures;
· zřízení Evropské zbrojní agentury, vytváření společného trhu v oblasti vojenského vybavení k posílení vojensko-průmyslového komplexu v EU,
· creation of the European Armaments Agency, establishing a common military equipment market to strengthen a military-industrial complex in the EU;
· využívání hospodářské soutěže v oblasti energetických zdrojů jako odůvodnění vojenského zásahu;
· using competition for energy sources as justification of military intervention;
· civilní EU,
· a civilian EU;
· důsledné dodržování mezinárodního práva a Charty OSN,
· a strict compliance with international law and the UN Charter;
· zřízení agentury EU pro odzbrojení,
· establishment of an EU disarmament agency;
· použití vojenských výdajů pro civilní účely,
· military expenditure to be used instead for civilian purposes;
· závazný kodex pro vývoz zbraní platný v celé EU.
· binding Code of Conduct on Arms Exports throughout the EU
Tobias Pflüger, Athanasios Pafilis, Willy Meyer Pleite, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer
Tobias Pflüger, Athanasios Pafilis, Willy Meyer Pleite, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer
Zpráva o realizaci evropské bezpečnostní strategie v kontextu evropské bezpečnostní a obranné politiky
Report on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
Bastiaan Belder, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Tobias Pflüger, Hubert Pirker, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Bastiaan Belder, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Tobias Pflüger, Hubert Pirker, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Viktória Mohácsi, José Javier Pomés Ruiz
Viktória Mohácsi, José Javier Pomés Ruiz
PE 376.577v02-00
PE 376.577v02-00
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ...........................12
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............12
– s ohledem na své usnesení o Severní dimenzi ze dne 16. listopadu 2005
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on the Northern Dimension
Přijaté texty , P6_TA(2005)0430 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2005)0430 . ,
– s ohledem na výroční zprávu Komise ze dne 2. června 2006 o pokroku v roce 2005 při provádění akčního plánu pro Severní dimenzi ( SEK(2006)0729 ),
– having regard to the Commission's 2005 Annual Progress Report of 2 June 2006 on the Implementation of the Northern Dimension Action Plan ( SEC(2006)0729 ),
– s ohledem na druhý akční plán pro Severní dimenzi na období 2004–2006, který schválila Evropská rada v Bruselu ve dnech 16. a 17. října 2003,
– having regard to the Second Northern Dimension Action Plan 2004-2006 as endorsed by the European Council held in Brussels on 16 and 17 October 2003,
– s ohledem na závěry předsedy z 6. summitu států Baltského moře, který se konal v Reykjavíku dne 8. června 2006,
– having regard to Chairman's conclusions of the 6th Baltic Sea States Summit held in Reykjavik on 8 June 2006,
– s ohledem na usnesení a zprávu Poradního výboru EHP ze dne 25. června 2006 o budoucnosti politiky Severní dimenze,
– having regard to the EEA Consultative Committee's resolution and report of 25 June 2006 on the Future of the Northern Dimension Policy of 25 June 2006,
– s ohledem na činnost pobaltské meziskupiny v Evropském parlamentu,
– having regard to the work of the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– s ohledem na evropskou strategii pro region Baltského moře, kterou přijala pobaltská meziskupina v Evropském parlamentu,
– having regard to Europe's strategy for the Baltic Sea Region adopted by the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6‑0367/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0367/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že Severní dimenze představuje široký rámec, který pokrývá všechny severní regiony – regiony Baltského a Barentsova moře i Arktického oceánu – a všechny oblasti politiky, jak vnější, tak vnitřní,
A. whereas the Northern Dimension forms a wide framework covering all the Northern Regions - the Baltic Sea and Barents Regions and the Arctic - and all policy areas, both external and internal,
B. vzhledem k tomu, že politika Severní dimenze má potenciál napomoci rozvoji regionální a přeshraniční spolupráce za účelem dalšího hospodářského růstu a nalézt společné odpovědi na společné výzvy, ale nebyla dosud schopna svou schopnost řešení problémů tohoto regionu plně realizovat,
B. whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
C. vzhledem k tomu, že region Baltského moře je historicky významnou branou spojující Západ a Východ, a měl by tak být v centru nové politiky Severní dimenze,
C. whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
D. vzhledem k tomu, že se Baltské moře víceméně stalo po rozšíření Evropské unie v roce 2004 jejím vnitřním mořem ( mare nostrum ), a vzhledem k tomu, že strategie pro Baltské moře může významně přispět k přehodnocení rozsahu a činnosti Severní dimenze a zohlednit změny, které se od tohoto rozšíření uskutečnily,
D. whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum , of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
E. vzhledem k tomu, že strategie pro Baltské moře může významně přispět k dosažení lepší koordinace mezi regionálními orgány působícími v regionu Baltského moře,
E. whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
Cíl tohoto usnesení
Aim of this resolution
a. podpořit politiku Severní dimenze a definovat region Baltského moře jako svou prioritní oblast, přitom však zdůrazňovat svou trvalou podporu arktické politice, včetně spolupráce s Norskem a Islandem; podpořit hlubší regionální integraci v regionu Baltského moře coby životaschopnou součást a dynamickou složku širší evropské hospodářské a politické oblasti;
(a) support the Northern Dimension policy and define the Baltic Sea region as its priority area, whilst nevertheless underlining its ongoing support for the Arctic Policy, including cooperation with Norway and Iceland; promote deeper regional integration in the Baltic Sea region as a viable part and a dynamic component of a wider European economic and political area;
b. co nejvíce využít možností, které nabízejí dynamické ekonomiky regionu Baltského moře, a systematicky vytvářet pro toto území značku jedné z nejatraktivnějších a nejkonkurenceschopnějších oblastí na světě;
(b) make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
c. pomoci zlepšit ekologický stav Baltského moře, které je v současnosti jednou z nejznečištěnějších mořských oblastí na světě, snížit znečištění a eutrofizaci a předejít dalším únikům ropy a dalších toxických a škodlivých látek;
(c) help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
Na tomto pozadí předkládá následující návrhy:
Against that background, makes the following proposals:
3. podporuje činnost Rady států Baltského moře; navrhuje, aby se výroční summit států Baltského moře konal před letním zasedáním Evropské rady; podporuje činnost Parlamentní konference Baltského moře, výroční zasedání předsedů vnitrostátních parlamentů regionu a nadcházející parlamentní fórum Severní dimenze;
Supports the work of the Council of the Baltic Sea States; proposes an annual Baltic Sea Summit to be held before the Summer European Council; supports the work of the Baltic Sea Parliamentary Conference, the yearly meeting of the national parliaments' Speakers from the region and the upcoming Northern Dimension Parliamentary Forum;
5. s cílem dosáhnout transparentnosti a koherence vyzývá k vytvoření vlastní rozpočtové položky EU pro strategii pro Baltské moře, pokud možno v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství, která by doplnila stávající financování Severní dimenze Evropskou unií, členskými státy, třetími zeměmi, Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj, Evropskou investiční bankou, Severskou investiční bankou a dalšími subjekty; zdůrazňuje, že tato strategie musí být přiměřeně financovaná ze všech příslušných položek rozpočtu, aby mohla plnit své cíle;
With a view to achieving transparency and coherence, calls for an own EU budget line for the Baltic Sea Strategy, possibly under the European Neighbourhood and Partnership Instrument, supplementing the current funding of the Northern Dimension by the European Union, Member States, third countries, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Nordic Investment Bank and others; stresses that the Strategy must receive adequate funding from all relevant budget lines in order to be able to fulfil its objectives;
8. zdůrazňuje potřebu ochrany a posílení populace ryb v regionu Baltského moře; žádá Komisi, aby vypracovala komplexní plán na zachování a obnovu populace lososa ve volných vodách systému Baltského moře s využitím řek, kde dochází k jejich výtěru;
Underlines the need to protect and strengthen the fish stocks in the Baltic Sea region; asks the Commission to prepare a comprehensive plan for conserving and restoring the natural salmon stocks in the Baltic Sea water system by utilising all the spawning rivers;
13. je toho názoru, že členské státy by v zájmu splnění závazku omezit znečištění Baltského moře měly mít právo uchovat nebo přijímat přísnější ochranná opatření, než jsou opatření navrhovaná EU;
Takes the view that, in order to fulfil their responsibility to lessen the pollution of the Baltic Sea, Member States should have the right to maintain or introduce more stringent protective measures than those proposed by the EU;
15. navrhuje rozšířit transevropskou síť Severského trojúhelníku tak, aby pokrývala celý region a začlenit silnější a železniční cesty Barentsova koridoru a Botnického koridoru do systému TEN; vyzývá k uskutečnění projektu Rail Baltica; plánuje vysokorychlostní železnici, která spojí celý region;
Suggests that the Trans-European Network Nordic Triangle be enlarged to cover the whole region and inclusion of the road and railway routes of the Barents Corridor and the Bothnian Corridor within the TEN system; calls for the realisation of the Rail Baltica project; envisages a high-speed train connection linking up the whole region;
21. vyzývá region Baltského moře k aktivní podpoře programů zaměřených na tvorbu nových forem umění a komunikace a rozvoje mnohonárodní mobility a kulturní výměnné programy;
Calls on the Baltic Sea Region to actively support programmes aimed at generating new forms of art and communication and fostering multinational mobility and cultural exchange programmes;
24. zdůrazňuje, že je třeba znásobit úsilí o zlepšení účinnosti hraničních kontrol na východní hranici, zvláště co se týče zlepšení stávající infrastruktury a podpoře legálního překračování hranic, a vyzývá, aby byly z Evropského fondu pro vnější hranice vyčleněny dostatečné prostředky;
Stresses the need to redouble efforts to improve the efficiency of border controls on the Eastern border, in particular as regards upgrading the existing infrastructure and promoting legal border crossing, and calls for sufficient funds to be earmarked from the European External Borders Fund;
Koncept Severní dimenze (SD) vnikl z finské iniciativy a byl jedním z ústředních bodů finského předsednictví v druhé polovině roku 1999.
The concept of the Northern Dimension (ND) was brought up by Finnish initiative and it was one of the main focuses of the Finnish EU Presidency in the second half of 1999.
Tato politika mohla být ještě považována za prioritní během dánského předsednictví v roce 2002, ale ztratila svůj význam během dalších předsednictví, které se více soustředily na středomořskou oblast, než na sever.
The policy could be still considered a priority issue for the Danish Presidency of 2002 but lost its importance somewhat during subsequent Presidencies, which placed more focus on the Mediterranean area than the North.
Cíle Severní dimenze jsou stanoveny v akčním plánu Severní dimenze.
The objectives of the ND are identified in the Northern Dimension Action Plans.
První akční plán byl přijat na zasedání Evropské rady ve Feiře v červnu 2000 na období let 2000 – 2003.
The First Action Plan was adopted at the Feira European Council in June 2000 for the period 2000-2003.
Soustřeďoval se na životní prostředí, jadernou bezpečnost , boj proti organizovanému zločinu a Kaliningrad.
Its focus was on environment, nuclear safety, the fight against organised crime and Kaliningrad.
Druhý akční plán Severní dimenze na období let 2004–2006 byl přijet v říjnu 2003.
The Second Northern Dimension Action Plan for the period 2004-2006 was adopted in October 2003.
Pokrývá pět hlavních prioritních témat: ekonomiku, lidské zdroje, životní prostředí, přeshraniční spolupráci a spravedlnost a vnitřní věci.
It covers five broad key priority themes: economy; human resources; the environment; cross-border cooperation and justice and home affairs.
Jako regiony se zvláštními potřebami jsou zmiňovány Kaliningrad a oblast Arktidy.
Kaliningrad and the Arctic region are mentioned as regions with specific needs.
Ve druhém pololetí roku 2006 politika Severní dimenze opět figuruje na čele programu EU, jako hlavní priorita programu vnějších vztahů finského předsednictví.
In the second half of 2006, the ND policy figures once again high on the EU's agenda, being a top priority on the external relations programme of the Finnish Presidency.
V tomto období dojde rovněž k obnově politických struktur a institucionálních struktur této politika, neboť Druhý akční plán Severní dimenze uplyne koncem roku 2006 a měl by vstoupit v platnost nový rámcový dokument definující novou politiku Severní dimenze v roce 2006.
This period will also see a review of the political and institutional structures of the policy, as the Second Northern Dimension Action Plan will expire at the end of 2006 and a framework document defining a new ND policy beyond 2006 should then enter into force.
Co je nejdůležitější, je nutno rovněž upravit tuto politiku s ohledem na čtvrtý společný prostor přijatý na vrcholné schůzce EU/Rusko v květnu 2004 v Moskvě.
Most importantly, the policy also needs to be adapted in the light of the Four Common Spaces adopted at the EU-Russia Summit in May 2005 in Moscow.
Očekává se, že na vrcholné schůzce EU/Rusko dne 24. listopadu 2006 v Helsinkách bude přijato nové politické prohlášení SD a rámcový politický dokument, které by měly vstoupit v platnost v roce 2007.
An agreement on the new ND political declaration and the framework policy document is expected at the EU-Russia Summit on 24 November 2006 in Helsinki, while entry into force is planned for 2007.
Politika SD má potenciál přispět k podpoře strategické regionální spolupráce a hospodářského růstu v širší oblasti SD.
The ND policy has a potential to contribute to promoting strategic regional cooperation and economic growth in the wider ND area.
Region Baltského moře
The Baltic Sea Region
Baltské moře víceméně stalo po rozšíření Evropské unie v roce 2004 jejím vnitřním mořem ( mare nostrum ).
Following the enlargement of the EU in 2004, the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum of the Union.
Na břehu Baltského moře leží devět zemí, tj. 8 členských států Evropské unie, enkláva Kalinigradu a Sankt Petěrbugu, jež jsou ruským územím.
Nine countries border the Baltic Sea, comprising eight EU Member States, the enclave of Kaliningrad and the St Petersburg region of Russia.
Zmiňovaných osm států EU přitom zahrnují třetinu obyvatelstva EU s třetinou jejího HDP.
Together, these eight EU Member States account for one third of the population of the Union with one third of its GDP.
Hospodářství: potenciál stát se nejdynamičtější evropskou oblastí
Economy: potential to become the most dynamic region of Europe
Podle Baltského fóra pro rozvoj je region Baltského moře na čele v indexu konkurenceschopnosti, ve srovnání se třemi dalšími přibližně stejně velkými regiony: oblastí střední Evropy (Rakousko, jihovýchodní Německo, Česká republika, Maďarsko, Slovinsko, Slovensko a jižní Polsko), Britskými ostrovy a Iberským poloostrovem.
According to the Baltic Development Forum, the Baltic Sea Region leads in the Competitiveness Index, in comparison to three other regions of approximately same size: the Central European Region (Austria, southeast Germany, the Czech Republic, Hungary, Slovenia, Slovakia, and southern Poland), the British Isles and the Iberian Peninsula.