natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. vzhledem k tomu, že světový obchod zvýšil v uplynulých desetiletích více než dvakrát míru světové hospodářské produkce,
D. whereas global trade has increased at more than twice the rate of global economic output in recent decades,
E. vzhledem k tomu, že objem námořní dopravy je čtyřicetkrát vyšší než objem letecké dopravy (v tunokilometrech) a námořní doprava přitom produkuje pouze dvakrát víc skleníkových plynů než doprava letecká, zatímco nákladní automobily produkují čtyřikrát více emisí skleníkových plynů na tunokilometr než vlaky,
E. whereas the volume of sea transport is 40 times that of air transport (in tonnes/km) and yet produces only twice its greenhouse gas (GHG) contamination, whilst lorries produce 4 times more GHG emissions than trains per tonne/km,
F. vzhledem k tomu, že možnost volby dopravních prostředků má zásadní význam pro celosvětový obchod,
F. whereas freedom of choice as regards the means of transport used is essential to worldwide trade,
G. vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné rozvíjet výrobní, spotřební a obchodní modely, které zmírní změnu klimatu a její hospodářské dopady a maximalizují celkovou prosperitu,
G. whereas there is an urgent need to develop production, consumption and trade patterns that mitigate climate change and its economic impact and maximise total welfare,
H. vzhledem k tomu, že energetická účinnost, udržitelné řízení dopravy a kratší vzdálenosti mezi výrobci a od výrobců k zákazníkům jsou prvky, které musí být součástí jakékoli obchodní politiky EU, která má vztah k problematice změny klimatu,
H. whereas energy efficiency, sustainable traffic management and shorter distances between producers and from producers to consumers are elements which must be included in any EU trade policy that has a bearing on the issue of climate change,
I. vzhledem k tomu, že by podpora udržitelného rozvoje měla být i nadále hlavním cílem obchodní politiky EU, mimo jiné prostřednictvím usilování o urychlení přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku,
I. whereas promoting sustainable development should continue to be the main objective of EU trade policy, including through seeking to ensure that this accelerates the transition to a low carbon economy,
J. vzhledem k tomu, že spotřebitelé by měli dostávat co nejlepší informace o dopadech jejich koupě na emise skleníkových plynů,
J. whereas consumers should receive the best possible information about the GHG emission effects of their purchases,
K. vzhledem k tomu, že ceny v sobě musí zahrnout náklady na celosvětové statky, jako je stabilní klima,
K. whereas prices must internalise the cost of global commons such as a stable climate,
L. vzhledem k tomu, že na konferenci OSN o změně klimatu (COP 13), která se bude konat v Bali v prosinci 2007, by měla být zahájena jednání, jejichž cílem je vypracovat celosvětovou a souhrnnou dohodu pro období po Kjótu (na období od 1. ledna 2013), včetně závazných cílů ohledně emisí skleníkových plynů,
L. whereas the UN Climate Change Conference (COP 13) in Bali in December 2007 should launch negotiations to establish a global and comprehensive post-Kyoto agreement (covering the period from 1 January 2013), including binding GHG emission targets,
M. vzhledem k tomu, že dlouhodobým cílem by mělo být zajištění mezinárodního sbližování emisí skleníkových plynů v přepočtu na jednoho obyvatele do roku 2050,
M. whereas the long-term objective should be to ensure the international convergence of equal per capita GHG emissions by 2050,
N. vzhledem k tomu, že země, které ratifikovaly Kjótský protokol, neuškodily své konkurenceschopnosti (s podstatnou výjimkou u odvětví cementu) a staly se vůdčí silou ve světě, v němž emise skleníkových plynů mohou být regulovány,
N. whereas the countries that have ratified the Kyoto Protocol have not damaged their competitiveness (with the notable exception of the cement sector) and have positioned themselves as leaders in a world where GHG emissions may be regulated,
O. vzhledem k tomu, že v období po Kjótu nebude tato situace pokračovat, pokud se některé země, mimo jiné především USA, Austrálie, Čína a Indie, nezapojí do cíle „+2 °C“, a dojde tak k narušení hospodářské soutěže ve prospěch společností, které se přesunou do neregulovaných oblastí, a ke zvýšení emisí skleníkových plynů z výroby a dopravy,
O. whereas this may not continue in the post-Kyoto period if some countries, in particular the USA, Australia, China and India, amongst others, are not involved in the '+2°C' objective , thus distorting competition in favour of firms moving to unregulated locations and increasing GHG emissions from production and transport,
P. vzhledem k tomu, že akce v boji proti změně klimatu by se měly uskutečňovat ve spolupráci všech příslušných zainteresovaných stran a vzhledem k tomu že je třeba, mají-li být tyto akce úspěšné, aby se při nich spojili všichni hlavní aktéři na světě podle úrovně svého rozvoje, kteří budou společně usilovat o dosažení slučitelnosti obchodní politiky s tímto cílem,
P. whereas action to combat climate change should be taken across a broad front and, if it is to succeed, requires the convergence of all the main players in the world, depending on their respective levels of development, towards trade policy positions compatible with that objective,
Od dohody k činu
From consensus to action
4. zastává názor, že současný hospodářský model, který s sebou přináší neustálý nárůst spotřeby, výroby a obchodu, není udržitelný, neboť tento model vede k ustavičnému zvyšování nároků na využívání zdrojů a na dopravu a zároveň s sebou nese rostoucí množství odpadu a emisí, což zhoršuje možnosti zamezit probíhajícím změnám klimatu;
Considers that the current economic model, which entails constant maximisation of consumption, production and trade, is unsustainable as this results in ever-increasing demand for resources and transport and a growing quantity of waste and emissions, which undermines the prospects of curbing the climate changes currently taking place;
9. připomíná, že odstranit administrativní překážky obchodu a učinit kroky v boji proti změně klimatu je možné pouze s pomocí nejširší možné mezinárodní spolupráce, na které má EU, jež má v obou těchto oblastech vedoucí postavení, významný zájem především s ohledem na zachování evropské konkurenceschopnosti;
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be achieved through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the EU, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
Bojovat proti změně klimatu pomocí mnohostranné spolupráce
Towards multilateralism against climate change
13. žádá Komisi, aby se angažovala na mezinárodní úrovni, a zejména v rámci WTO, s cílem zajistit, aby v obchodní politice jako celku, a rovněž ve vztahu k vývoji objemu obchodu, byl zohledněn její možný dopad na změnu klimatu;
Asks the Commission to take initiatives at the international level, and particularly within the WTO, to ensure that trade policy as a whole, and in relation to trade volume trends, takes account of its potential impact on climate change;
15 . dále vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že orgán WTO pro řešení sporů bude jednat v souladu s článkem 20 Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT), jenž umožňuje členům této dohody podniknout opatření, včetně ochranářských opatření, nezbytná k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat či rostlin nebo opatření související se zachováním neobnovitelných přírodních zdrojů;
Calls furthermore on the Council and the Commission to ensure that the WTO Dispute Settlement Body (DSB) acts in accordance with Article XX of the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT), which allows its members to take measures, including protectionist measures, necessary to protect human, animal or plant life or health or relating to the conservation of exhaustible natural resources;
18. žádá, aby byla vytvořena mezinárodní organizace v oblasti životního prostředí, která by na sebe vzala odpovědnost za dodržování mezinárodních smluv a dohod v oblasti ochrany životního prostředí a boje proti změně klimatu a mimo jiné by spolupracovala s WTO v otázkách týkajících se dopadů obchodu na životní prostředí;
Calls for the establishment of an International Environmental Organisation which would assume responsibility for compliance with international treaties and agreements on environmental protection and combating climate change, and which would, inter alia, work and cooperate with the WTO on issues concerning the impact of trade on the environment;
20. poznamenává, že předávání energeticky účinných a dalších ekologických technologií ze strany EU rozvojovým zemím má zásadní význam z hlediska oddělení hospodářského rozvoje od emisí skleníkových plynů a že k podoře tohoto snížení budou zapotřebí přiměřené investice;
Notes that the transfer of energy efficient and other environmentally friendly technologies from the EU to developing countries has a crucial role to play in decoupling economic development from greenhouse gas emissions and that suitable investment is needed to promote such a reduction;
23. požaduje, aby byl důkladně posouzen dopad multilaterálních a bilaterálních obchodních dohod projednávaných mezi EU a třetími zeměmi z hlediska klimatu, rovnosti mezi pohlavími a udržitelnosti, a vyzývá Komisi, aby jasně podpořila řešení problematiky změny klimatu jakožto součásti pomoci v oblasti obchodu a jiných druhů příslušné rozvojové pomoci;
Calls for in-depth impact analyses, from a climate, gender and sustainability perspective, of the outcome of multilateral and bilateral trade agreements negotiated between the EU and third countries and urges the Commission to authorise explicit support for the management of climate change as part of all aid-for-trade and other relevant development aid;
26. domnívá se, že zachování ekosystémů, které hrají důležitou úlohu jako úložiště uhlíku, a biodiverzita představují celosvětové veřejné statky a vyžadují zvláštní ochranu a mezinárodní finanční podporu; navrhuje začlenit partnerské dohody o vymahatelnosti práva, správě a obchodu v lesnictví (FLEGT) do všech stávajících a budoucích dohod se třetími zeměmi;
Considers that the conservation of ecosystems which play a valuable role as carbon sinks and biodiversity reserves represent global public goods and need special protection and international financial support; proposes including the Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) Partnership Agreements in all existing and future agreements with third countries;
30. vyzývá Komisi a členské státy, aby navrhly právní nástroje k tomu, aby vývozní úvěrové agentury členských států a Evropská investiční banka v okamžiku, kdy poskytují nebo zajišťují půjčku, zvážily dopady financovaných projektů na změnu klimatu a zavedly moratorium na financování do té doby, než bude k dispozici dostatek údajů, tak jak to doporučily OECD, G8 a zpráva o těžebním průmyslu;
Asks the Commission and the Member States to propose legislative instruments in order that Member State Export Credit Agencies and the European Investment Bank take account of the climate change implications of the funded projects when making or guaranteeing loans and impose a moratorium on funding until sufficient data are available, in accordance with advice from the OECD, G8 and the Extractive Industries Review;
31. navrhuje, aby dohoda o subvencích WTO byla změněna za účelem opětovného začlenění doložky upravující postup v případě nečinnosti v souvislosti s některými subvencemi v oblasti životního prostředí;
31. suggests amending the WTO subsidies agreement in order to reintroduce a clause providing for the non-action ability of certain environmental subsidies;
32. opakuje, že bez ohledu na závazky třetích zemí je do roku 2020 třeba snížit emise skleníkových plynů v EU o 30 %;
Repeats the need for a 30% reduction in EU greenhouse gas emissions by 2020, independent of third countries’ commitments;
35. žádá Komisi, aby urychleně navrhla vhodné postupy hodnocení a označování těchto ekologických „stop“ a aby vyvinula software umožňující podnikům vypočítat množství skleníkových plynů uvolňovaných ze všech výrobních procesů;
Asks the Commission urgently to draw up an adequate procedure to assess and label these ecological footprints and to develop software in order to enable businesses to calculate the quantity of GHG emitted from every production process;
38. vítá v rámci přístupu „ekologické stopy“ případné začlenění letadel přistávajících v Evropě do leteckého Evropského systému obchodování s emisemi; žádá, aby byl posouzen návrh na začlenění odvětví námořní dopravy do tohoto systému;
Welcomes, within the framework of the 'footprint' approach, the eventual integration of airplanes landing in Europe within the European Emission Trading System; calls for the proposal to include the marine transport sector in this system to be examined;
40. naléhavě požaduje, aby se pomoc poskytovaná v oblasti dopravy stanovovala s ohledem na dopad různých druhů dopravy na životní prostředí a aby se přezkoumalo použití obchodních nástrojů slučitelných s trhem (např. značky a normy), které podporují ochranu klimatu;
Urges that aid granted to the transport sector be calculated taking into account the environmental impact of the different modes of transport, and that consideration be given to using market-compatible trade instruments (such as labelling and standards) which promote climate protection;
42. obzvláště je znepokojen možným negativním environmentálním a sociálním dopadem politik, jež podporují využívání biopaliv a biomasy v Evropě; připomíná svůj dřívější požadavek na závaznou sociální a environmentální certifikaci biopaliv (nebo jejich surovin), jako podmínku jejich využívání a shody s cíli EU;
Is especially concerned by the potential negative, environmental and social impact of policies encouraging biofuel and biomass use in Europe; reiterates its earlier call for the mandatory, social and environmental certification of biofuels (or their feedstocks) as a condition for their use and for their compliance with EU targets;
49. současně zdůrazňuje, že pokud budou reformovány nástroje na ochranu obchodu, měly by brát v úvahu možnost zavedení environmentálních faktorů s cílem vyhnout se environmentálnímu dumpingu produktů pocházejících ze zemí, které neratifikovaly protokol pro období po Kjótu;
Stresses at the same time that when trade defence instruments are reformed they should take account of the feasibility of introducing environmental factors in order to avoid the environmental dumping of products originating from countries that do not ratify the post-Kyoto protocol;
Čtvrtá zpráva III. pracovní skupiny 3 IPCC (2007) velmi důrazně ukázala mezinárodnímu společenství jeho odpovědnost.
The fourth IPCC Working Group III report (2007), confronted the international community with its responsibilities.
Scénáře omezující oteplení klimatu na +2 až 2,4°C vyžadují, aby se emise skleníkových plynů na naší planetě začaly od roku 2015 snižovat a do roku 2020 ve všech rozvinutých zemích poklesly o 25 až 40 % (příloha B Kjótského protokolu) a do roku 2050 o 80 %.
The scenarios limiting global warming to between +2 and +2.4°C rely on the planet’s greenhouse gas (GHG) emissions starting to decrease from 2015, dropping by around 25% to 40% by 2020 in all developed countries (Annex B of the Kyoto Protocol) and by 80% by 2050.
Pokud nebudou dodrženy původní lhůty, překročí oteplení nezbytně 3°C, což s sebou přinese náklady, které Sternova zpráva odhaduje na 5 bilionů eur.
If these first deadlines are not met, global warming will inevitably rise above 3°C, costing five thousand billion euros according to the Stern review.
Jde o obdobné náklady, jaké by přinesla světová válka.
These costs are in the same league as those of a world war.
Ve srovnání s tím je cena opatření, která je nutno přijmout nyní, směšná.
By comparison, the cost of taking action is negligible.
Jak se rovněž uvádí ve Sternově zprávě, cena strategie na udržení změny klimatu na +2°C by znamenala, že světový produkt, který by měl do roku 2050 růst o 2,5 % ročně, se sníží o 1 %, což by představovalo zpoždění méně než půl roku, pokud jde o úroveň světové spotřeby.
Again according to the Stern report, the cost of a strategy to limit climate change to +2°C would represent a total reduction of 1% of global product, which is set to increase by 2.5% per annum from now until 2050, or a delay of less than one half-year in global consumption level.
Většina přijímaných opatření totiž spočívá v investicích a službách, které zvyšují zaměstnanost a mají další pozitivní účinek (snížení hluku, snížení počtu dopravních nehod, atd.), v omezení plýtvání, což zvyšuje kupní sílu domácností, a v ekologických daních typu „Pigou“, které by nahradily jiné daně nebo umožnily provádět jiné veřejné politiky, jako je boj proti AIDS.
The majority of measures to be taken consist in investments and services which will increase employment and have other positive effects (decreasing noise levels, drop in road accidents etc.), in reducing waste, thus increasing households’ purchasing power, on Pigovian ecotaxes to replace other taxes or facilitate other public policies, such as the fight against AIDS.
Veškeré politiky Evropské unie, která má v boji proti změně klimatu celosvětově vedoucí úlohu, musí být tedy tomuto velmi naléhavému cíli přizpůsobeny.
All the policies of the European Union, which is providing global leadership in the fight against climate change, should therefore be geared to this objective which is very close in time.
I kdyby nedošlo ke shodě, rozhodla se Evropa postupovat kupředu a dosáhnout skromnějších cílů navrhovaných Komisí (snížení o 20 % do roku 2020).
In the absence of consensus, Europe is determined to lead the way with the more modest proposals made by the Commission (20% reduction by 2020).
V tom případě může však využít bilaterálních dohod, o nichž v současnosti jedná, aby do společného boje zapojila co největší část světa.
But in this case it could use the bilateral agreements which it is currently negotiating to involve as much of the world as possible in this joint fight.
Pokud všechny země svolí, že se do tohoto boje zapojí, přinese Evropě technologický náskok, který získá, jistě konkurenční výhodu.
If every country agrees to cooperate, the technological advances that Europe will have made will certainly be a competitive advantage.
Není nicméně vyloučeno, že ani po roce 2012 se některé země, jež jsou velkými producenty emisí, do společného úsilí lidstva nezapojí.
Still, it cannot be discounted that after 2012 some high-emitting countries may continue to avoid committing themselves to our joint efforts.
Evropa by měla v tomto okamžiku přijmout cílená opatření, aby podniky nepodlehly pokušení přemístit výrobu do těchto zemí, a aby se chránila před zeměmi, které narušují hospodářskou soutěž tím, že takto svým průmyslovým odvětvím poskytují implicitní subvence.
Europe will then have to take specific measures to avoid a situation where businesses give in to the temptation to relocate their production centres to such countries and to protect itself from those countries that create unfair competition by granting an implicit subsidy to their own industries in this way.
Již po dvě desetiletí roste mezinárodní obchod dvakrát až dvaapůlkrát rychleji než celosvětový produkt.
For two decades, international trade has been growing at a rate of two to two and a half times the rate of global production.
Tato nerovnováha jde na vrub hledání takového mezinárodního rozdělení práce, které by optimalizovalo mzdové a daňové náklady, za situace, kdy dopravní náklady v sobě řádně nezahrnují s nimi související emise skleníkových plynů.
This imbalance is a result of the search for an international division of labour that optimises salary and tax costs in a context where GHG emissions are not properly internalised into transport costs.
Kromě toho v budoucnu, a již nyní pro produkty, které vysoce generují skleníkové plyny, jako je cement, umožňuje přemístění výroby někdy uniknout vnitrostátním předpisům v oblasti boje proti skleníkovému efektu.
In addition, in the future - and already in the case of industries that emit large amounts of GHG per tonne of product (such as the cement industry) - relocation will sometimes allow national regulations against the greenhouse effect to be evaded.
Jistá míra mezinárodní dělby práce měla vždy pozitivní dopady a je někdy nezbytná, pokud jde o primární produkci, jejíž umístění je determinováno geograficky.
A certain degree of international division of labour has always had positive effects and is sometimes essential in the case of primary products, for which geography determines location.
Tyto pozitivní dopady mohou být kombinovány s bojem proti skleníkovému efektu, jakmile budou přijata vhodná opatření, která začlení náklady na emise skleníkových plynů do celého řetězce od subdodavatelů ke konečnému výrobci a od výrobce ke spotřebiteli.
These positive effects can be combined with the fight against the greenhouse effect provided that appropriate measures are taken to internalise the cost of GHG emitted throughout the chain, from sub-contractor to the final producer and from final producer to consumer.
Z pedagogického hlediska by bylo již nyní potřebné, aby spotřebitel tyto náklady znal.
In the interests of educating the public, it would be desirable to make consumers aware of cost from now on.
Z toho vycházejí početné návrhy typu „food miles“, jež mají spotřebitele povzbudit, aby nakupovali zboží ze svého okolí.
Hence the many suggestions, such as ‘food miles’, to encourage consumers to ‘buy local’.
Ve skutečnosti je důležitý rovněž způsob dopravy: pro britského spotřebitele je novozélandská jehněčí kotleta dražší, pokud jde o započítání skleníkových plynů, než anglická kotleta, pokud se dostane na místo určení letecky, nikoli lodí.
In reality, the means of transport is just as important: for a British consumer, a New Zealand lamb chop has a higher GHG cost than an English chop if it arrives by plane, but not if it arrives by boat.
Je třeba tedy hodnotit množství souvisejících skleníkových plynů.
Therefore it is the GHG content that must be assessed.
Negativní účinky mezinárodní dělby práce se nadále zhoršují, pokud se z ní podniky současně snaží odstranit prostoje pomocí výroby „just in time“ a používají nejrychlejší dopravní prostředky (spíše letadla než lodě, nákladní automobily spíše než vlaky), aby omezily nevyužité zásoby.
The negative side-effects of international division of labour are aggravated when companies seek at the same time to remove delays by using ‘just-in-time’ production and the fastest means of transport (aeroplanes instead of boats, lorries instead of trains) in order to reduce dead stock.
Takové metody řízení mohou mít dramatické důsledky, pokud jsou jednotlivé jednotky tohoto řetězce daleko od sebe i od spotřebitele.
Such management methods can have catastrophic consequences if the intermediate units are far away from each other and the consumer.
Již dnes totiž letecká doprava, přestože je čtyřicetkrát méně významná než námořní doprava, produkuje polovinu skleníkových plynů.
At the moment, even though air freight is used 40 times less than maritime freight, it already produces half as many GHGs.
Při přepravě nákladním automobilem se pak vyprodukuje čtyřikrát víc skleníkových plynů na tunokilometr než při vlakové dopravě.
Each kilometre-tonne transported by lorry produces four times as much greenhouse gas as when transported by train.