natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podle hlavních mezinárodních institucí (FAO, OECD, FAPRI) se zdá, že tento vývoj trhu bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
According to the main international institutions (FAO, OECD, FAPRI), these market trends seem to continue in the near future.
Institut FAPRI předpovídá ve své analýze trhu
In its market analysis
Výzkumný institut pro potravinářskou a zemědělskou politiku (Food and Agriculture Policy Research Institute): Výhledy v oblasti zemědělství 2006 růst cen a pokles zásob v příští dekádě.
Food and Agriculture Policy Research Institute: Agricultural Outlook 2006 , FAPRI forecasts increasing prices and falling stocks for the next decade.
Tato čísla naznačují, že produkce nebude schopná pokrýt rostoucí spotřebu.
These figures indicate that production will not be able to keep pace with consumption growth.
Rostoucí poptávka po kukuřici může být vysvětlena dvěma důvody:
The growing demand for maize can be explained by two reasons:
· Rostoucí městská populace na Dálném východě a v dalších oblastech světa spotřebuje stále více masa, což znamená neustálý nárůst v počtu hospodářských zvířat.
· the expanding urban population in the Far East and in other regions of the world will consume more and more meat, which implies constantly increasing livestock.
V důsledku toho poroste obdobně poptávka po zvířecím krmivu.
Consequently, the demand for animal feed will keep growing similarly.
· Spotřeba kukuřice může být zvyšována rozvojem odvětví produkujícího bioethanol.
· maize consumption could be fuelled by the booming bioethanol-industry.
Výroba biopaliv se může stát významným odbytištěm kukuřice i v regionech EU, kde je této obiloviny nadbytek.
The production of biofuels could be an important outlet for maize even in the surplus regions of the EU.
Dopady na trhy s obilovinami
Effects on the cereal markets
Intervence v oblasti kukuřice nemůže být zrušena, aniž by byly zohledněny případné dopady na trhy s obilovinami, neboť narozdíl od žita je kukuřice je náhradním produktem za krmnou pšenici a ječmen.
The intervention of maize could not be abolished without taking into consideration the possible effects on the cereal markets, since, unlike rye, maize is a substitute product for feed wheat and barley.
Jedním z hlavních cílů společné organizace trhu s obilovinami je uchování cenové stability na vnitřních trzích.
One of the main purposes of the CMO in cereals is to maintain price stability in the internal markets.
Pokud bude kukuřice vyjmuta z intervenčního režimu, čeká producenty značná cenová nestabilita.
In the event of the removal of maize from intervention, producers will face considerable price volatility.
V hospodářských rocích s nadprůměrnou sklizní tržní ceny kukuřice poklesnou, zatímco ceny pšenice a ječmene zůstanou trvale poblíž intervenční ceny, která funguje jako bezpečnostní síť.
In those marketing years, when the harvest is above average, maize market prices will fall, while prices for wheat and barley will remain constantly around the intervention price, which functions as a safety net.
Vzhledem k výrazně nižším cenám se kukuřice stane mnohem konkurenceschopnější než pšenice a ječmen a jejich intervenční zásoby porostou.
Due to significantly lower prices, maize will become much more competitive than wheat and barley, and intervention stocks of the latter will grow.
Údaje z Komise tento vývoj na trhu potvrzují.
Figures from the Commission confirm these market developments.
Pokud bude kukuřice vyjmuta z intervenčního režimu, zvýší se podle odhadů veřejné zásoby pšenice a ječmene z přibližně 5,5 milionu tun v roce 2008 na 10 milionů tun v roce 2013.
According to the projections, in the event of the removal of maize from intervention, public stocks of wheat and barley will increase from around 5,5 Mt in 2008 to 10 Mt in 2013.
Je tedy zřejmé, že vyjmutí kukuřice z intervenčního režimu, pokud zůstanou další části společné organizace trhu s obilovinami nezměněny, povede k závažné nerovnováze na trhu v celém odvětví obilovin.
In conclusion, it is clear, that the removal of maize from intervention, while other building blocks of the CMO in cereals remain unchanged, would lead to serious market imbalances in the entire cereal sector.
Změna nařízení (ES) č. 1784/2003 o společné organizaci trhu s obilovinami
Amendment of Regulation (EC) No 1784/2003 on the common organisation of the market in cereals
PŘÍLOHA: SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O PRAKTICKÝCH OPATŘENÍCH PRO POSTUP SPOLUROZHODOVÁNÍ (ČLÁNEK 251 SMLOUVY O ES) 10
ANNEX: JOINT DECLARATION ON PRACTICAL ARRANGEMENTS FOR THE CODECISION PROCEDURE (ARTICLE 251 OF THE EC TREATY) 10
– s ohledem na článek 251 Smlouvy o založení Evropského společenství,
– having regard to Article 251 of the Treaty establishing the European Community,
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 1999 týkající se společného prohlášení o praktických opatřeních pro nový postup spolurozhodování
– having regard to its resolution of 5 May 1999 on the Joint Declaration on the practical arrangements for the new codecision procedure
– s ohledem na rozhodnutí Konference předsedů ze dne 8. března 2007,
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 8 March 2007,
– s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ( A6‑0142/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0142/2007 ),
A. vzhledem k tomu, že stálé rozšiřování oblasti působnosti postupu spolurozhodování zvyšuje jeho význam v zákonodárném procesu EU a vede ke změně v povaze interinstitucionálních vztahů mezi Parlamentem, Radou a Komisí,
A. whereas the continual extension of the scope of application of the codecision procedure increases its importance in the EU law-making process and leads to a change in the nature of interinstitutional relations between Parliament, the Council and the Commission,
B. vzhledem ke snaze Parlamentu, Rady a Komise učinit zákonodárství EU transparentnějším, koordinovanějším, účinnějším a demokratičtějším,
B. whereas Parliament, the Council and the Commission have attempted to make EU law-making more transparent, coordinated, efficient and democratic,
C. vzhledem k tomu, že ačkoli se společné prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování z roku 1999 osvědčilo, některé praktické změny jeho uplatňování, které byly postupem času zavedeny, ukázaly, že uvedené prohlášení je třeba pozměnit,
C. whereas, whilst the Joint Declaration on practical arrangements of the codecision procedure of 1999 has proven its worth, some practical developments in its application over time have shown the need for it to be amended,
D. vzhledem k tomu, že postupným rozšiřováním EU vznikla nutnost jak zefektivnit postupy, tak optimalizovat zdroje,
D. whereas the successive enlargements of the EU have created challenges affecting both streamlining procedures and the optimisation of resources,
E. vzhledem k tomu, že revidované prohlášení těmto očekáváním odpovídá a umožňuje konstruktivní a pružný rozvoj budoucí interinstitucionální spolupráce,
E. whereas the revised Declaration meets those expectations and allows future interinstitutional cooperation to develop in a constructive and flexible way,
1. opět potvrzuje svou věrnost zásadám transparentnosti, odpovědnosti a účinnosti a potřebu zaměřit se na zjednodušení zákonodárného procesu EU, přičemž je třeba respektovat právní řád Evropské unie;
Reconfirms its commitment to the principles of transparency, accountability and efficiency, and the need to focus on the simplification of the EU law-making process while respecting the legal order of the Union;
a) nová ustanovení týkající se přítomnosti zástupců předsednictví Rady na schůzích parlamentních výborů a ta ustanovení, která se týkají žádostí o informace ohledně postoje Rady, která společně tvoří krok směrem k dosažení cíle, jímž je zlepšení dialogu mezi oběma zákonodárnými složkami;
(a) the new provisions concerning the attendance at parliamentary committee meetings by representatives of the Council Presidency and concerning requests for information on the Council's position, which, together, constitute a step towards the objective of improving dialogue between the two legislative branches;
b) uznání stávající praxe dokončování dohod, kterých bylo dosaženo v rámci neformálních jednání mezi orgány, výměnou dopisů;
(b) recognition of the practice of finalising agreements reached during informal negotiations between the institutions through an exchange of letters;
c) potvrzení zásady, že s ohledem na právně-jazykovou revizi musí rovnocenně spolupracovat útvary Parlamentu a Rady;
(c) confirmation of the principle that, in relation to legal-linguistic revision, Parliament's and the Council's services are to cooperate on an equal footing;
5. je přesvědčen, že revidované prohlášení dále zvýší transparentnost a veřejnou odpovědnost za legislativní činnost prováděnou na základě postupu spolurozhodování;
Is convinced that the revised Declaration will further increase the transparency and public accountability of legislative work undertaken pursuant to the codecision procedure;
Návrh revidovaného společného prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování je již třetí interinstitucionální dohodou uzavřenou na toto téma mezi Evropských parlamentem, Radou a Komisí.
The draft revised Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure is the third interinstitutional agreement on this subject between the European Parliament, the Council and the Commission.
Ode dne 1. července 1987, kdy vstoupil v platnost Jednotný evropský akt a zavedl postup spolupráce, byla zákonodárná role Parlamentu neustále posilována a jeho vztahy s ostatními orgány byly stále užší.
Since the entry into force, on 1 July 1987, of the Single European Act, which introduced the cooperation procedure, Parliament’s legislative role has consistently expanded and its relations with the other institutions have become ever closer.
Po zavedení postupu spolurozhodování Maastrichtskou smlouvou v roce 1993 byla vyjednána interinstitucionální dohoda, která dále upřesňovala fungování dohodovacího výboru, avšak nezahrnovala další aspekty spolurozhodování.
Following the introduction of the codecision procedure in the Maastricht Treaty in 1993, an interinstitutional agreement was negotiated, which set out in greater detail the functioning of the Conciliation Committee, but did not cover other aspects of codecision.
Amsterodamská smlouva, která nabyla platnosti v roce 1999, situaci dále změnila, protože výrazně rozšířila oblasti, ve kterých se postup spolurozhodování uplatňuje, a provedla reformu původního postupu spolurozhodování, obzvláště umožněním dohody mezi Parlamentem a Radou v prvním čtení a také racionalizací dalších stadií tohoto postupu.
The Amsterdam Treaty, which came into force in 1999, further changed the situation, greatly extending the areas to which the codecision procedure applies as well as reforming the original codecision procedure, in particular by providing for the possibility of agreement between Parliament and Council at first reading, and also by streamlining the later stages of the procedure.
V návaznosti na Amsterodamskou smlouvu byla v roce 1999 přijata nová interinstitucionální dohoda – Společné prohlášení o praktických opatřeních pro nový postup spolurozhodování.
As a follow-up to the Amsterdam Treaty, a new interinstitutional agreement, the Joint Declaration on practical arrangements of the new codecision procedure, was concluded in 1999.
Společné prohlášení se osvědčilo; některé praktické změny jeho uplatňování, které byly postupem času zavedeny, nicméně ukázaly, že uvedené prohlášení je třeba pozměnit.
The Joint Declaration has proven its worth However, some practical developments in its application over time have shown the need for some amendment.
Dne 30. června 2005 jmenovala Konference předsedů pět členů Evropského parlamentu – pana Vidala-Quadrase, pana Trakatellise, paní Rothovou-Behrendtovou, pana Daula a pana Leinena –, kteří budou Parlament zastupovat v rámci jednání o pozměnění společného prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování.
On 30 June 2005, the Conference of Presidents appointed five Members of the European Parliament - Mr Vidal-Quadras, Mr Trakatellis, Ms Roth-Behrendt, Mr Daul and Mr Leinen - to represent Parliament in negotiations on the amendment of the Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure.
Příprava na revizi formou řady schůzí zástupců tří orgánů jak na politické, tak na administrativní úrovni, začala v prosinci 2005.
A revision exercise, in the form of a series of meetings at political and administrative level between the three institutions, began in December 2005.
Stanoviska Rady i Komise se výrazně vyvíjela a umožnila dosažení kompromisu s Parlamentem.
The positions of both the Council and Commission evolved considerably and allowed for a compromise to be reached with Parliament.
Konečné dohody bylo dosaženo dne 13. prosince 2006 a byla podpořena Konferencí předsedů na její schůzi dne 8. března 2007.
Final agreement was reached on 13 December 2006 and endorsed by the Conference of Presidents at its meeting on 8 March 2007.
Navrhované revidované prohlášení zlepší fungování postupu spolurozhodování a pomůže také usnadnit budoucí interinstitucionální spolupráci konstruktivním a pružným způsobem.
The proposed revised Declaration will improve the functioning of codecision and help to facilitate future interinstitutional cooperation in a constructive and flexible way.
Text prohlášení byl upraven tak, aby zohledňoval praktický vývoj postupu spolurozhodování, a je také v souladu se snahami Parlamentu, Rady a Komise učinit zákonodárství EU transparentnějším, koordinovanějším, účinnějším a demokratičtějším.
The text of the Declaration has been adapted to take into account the practical evolution of the codecision procedure and is in line with the attempts of Parliament, Council and the Commission to make EU law-making more transparent, coordinated, efficient and democratic.
Zhodnocení textu
Evaluation of the text
Struktura textu se zlepšila a text nyní uvádí užitečná doplňující vysvětlení, která jsou založena na základních ustanoveních prohlášení z roku 1999, což je krokem vpřed v interinstitucionální spolupráci.
The structure of the text has been improved and it now provides useful additional explanations that build on the basic provisions of its 1999 predecessor, thus marking a step forward in interinstitutional cooperation.
ODDÍL O OBECNÝCH ZÁSADÁCH
SECTION ON GENERAL PRINCIPLES:
Nový oddíl o obecných zásadách upřesňuje rozsah, cíle a zásady, na jejichž základě prohlášení spočívá, a nahrazuje původní název „Preambule“; nový název tohoto oddílu tak lépe odráží jeho rozšířený obsah.
The new section on General Principles specifies the scope, objectives and underlying principles of the Declaration and replaces the old 'preamble', the new title thus better reflecting the expanded content of this section.
Revidovaný text prohlášení z roku 1999 odráží praktický vývoj interinstitucionální spolupráce v průběhu celého postupu spolurozhodování, což se také projevuje ve formulaci úvodního oddílu.
The revised text of the 1999 Declaration reflects the practical evolution of interinstitutional cooperation throughout the codecision procedure, which is reflected in the wording of the introductory section.
Odkaz na interinstitucionální dohodu z roku 2003 o „zdokonalení tvorby právních předpisů“, jejímž doplňkem je prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování, je dalším zdokonalením starého textu, protože opět potvrzuje závazek evropských institucí vůči zásadám transparentnosti, odpovědnosti a účinnosti, jakož i potřebu zaměřit se na zjednodušující návrhy, které zároveň respektují právní řád Evropské unie (bod 3).
The reference to the 2003 Interinstitutional Agreement (IIA) on 'Better Lawmaking', which the Declaration on practical arrangements for the codecision procedure complements, marks a further improvement to the old text, as it reconfirms the commitment of the European institutions to the principles of transparency, accountability and efficiency, and the need to focus on simplifying proposals while respecting the legal order of the Union (Point 3).
V této souvislosti je významné, že důležitost sladění stanovisek všech tří orgánů v raném stadiu postupu byla do textu prohlášení přidána s cílem zvýšit účinnost rozhodovacího procesu (bod 4).
Significantly, the importance of reconciling the positions of the three institutions at an early stage of the procedure has been added to the text of the Declaration with a view to improving the efficiency of the decision-making process (Point 4).
Body týkající se interinstitucionálních kontaktů a koordinace pracovních harmonogramů byly přesunuty z oddílu o prvním čtení do oddílu o obecných zásadách, čímž je zohledněn fakt, že by se měly uplatňovat ve všech stadiích postupu spolurozhodování (bod 5).
The points regarding interinstitutional contacts and the coordination of working calendars are moved from the section on First Reading to the section on General Principles, thus taking into consideration the fact that they should apply to all stages of the codecision procedure (Point 5).
Stanovení orientačního harmonogramu pro jednotlivá stadia postupu, jak jej navrhuje nový bod prohlášení, je v souladu s celkovým cílem zvýšení účinnosti a včasnosti rozhodování a je již obsaženo v interinstitucionální dohodě o „zdokonalení tvorby právních předpisů“ (bod 6).
The establishment of an indicative timetable for the various stages of the procedure, suggested by a new point of the Declaration, is in line with the overall objective of improving the efficiency and timeliness of decision-making and is already enshrined in the IIA on 'Better Lawmaking' (Point 6).
Revidovaný text se výslovně zmiňuje o třístranných jednáních za účelem potvrzení jejich praktické hodnoty v průběhu procesu hledání dohody během raných stadií postupu spolurozhodování a podpoření jejich dalšího využívání.
Trilogues (tripartite meetings) are expressly referred to in the revised text in order to confirm their practical value in the course of finding agreement during the early stages of codecision and to encourage their further use.
Nové prohlášení stanoví hlavní zásady jejich organizování a navrhuje, aby byla oznamována předem (body 7, 8 a 9).
The new declaration establishes guiding principles for their organisation and suggests their advance announcement (Points 7, 8 and 9).
Nový bod týkající se přítomnosti zástupců předsednictví Rady na schůzích parlamentních výborů a žádostí o informace ohledně postoje Rady, tvoří první krok k dosažení cíle Parlamentu, jímž je vylepšení dialogu mezi oběma zákonodárnými složkami (bod 10).
A new point on attendance of parliamentary committee meetings by the Council Presidency and requests for information on the Council's position constitutes a first step towards Parliament's objective of improving the dialogue between the two legislative branches (Point 10).
Ačkoli nejde tento odstavec tak daleko jako původní návrh Parlamentu, je přijatelný jakožto součást celkového kompromisu, protože ve srovnání s interinstitucionální dohodou o „zdokonalení tvorby právních předpisů“ představuje určité zlepšení.
Although it does not go as far as the original Parliament proposal, it is acceptable as part of a global compromise, as there is some improvement as compared to the IIA on 'Better Lawmaking'.
PRVNÍ ČTENÍ
FIRST READING:
Pokud jde o strukturu, je inovativním prvkem revidovaného textu rozdělení původního oddílu I (PRVNÍ ČTENÍ) do dvou pododdílů: „Dohoda v prvním čtení v Evropském parlamentu“ a „Dohoda ve stadiu společného postoje Rady“.
Regarding the structure, the innovative element of the revised text is the splitting up of the old section I (FIRST READING) into two sub-sections: - 'Agreement at the stage of first reading in the European Parliament'; - 'Agreement at the stage of Council common position'.
Toto rozdělení odpovídá dvěma možnostem, které stanoví článek 251 Smlouvy o ES pro rané uzavření postupu spolurozhodování v prvním čtení.
This corresponds to the two possible options in Article 251 TEC for an early conclusion of the codecision procedure at first reading.
Revidované prohlášení uznává praxi neformálních jednání mezi orgány a dokončování dohod, kterých bylo dosaženo v průběhu takových jednání, výměnou dopisů.
The revised Declaration recognises the practice of informal negotiations between the institutions and the finalisation, through an exchange of letters, of agreements reached during such negotiations.
DRUHÉ ČTENÍ
SECOND READING:
Na rozdíl od předchozího oddílu (PRVNÍ ČTENÍ) má tento oddíl (DRUHÉ ČTENÍ) pouze jeden pododdíl, následující po úvodních připomínkách: „Dohoda ve druhém čtení v Evropském parlamentu“.
Unlike the previous section (FIRST READING), this section (SECOND READING) has only one sub-section after the general introductory remarks: 'Agreement at the stage of second reading in the European Parliament'.
Bod 20 zavádí zásadu konzultace za účelem stanovení oboustranně přijatelného termínu pro předání společných postojů.
Point 20 introduces the principle of consultation in view of setting a mutually suitable date for the transmission of common positions.
Ačkoliv je znění tohoto textu méně závazné než znění navržené Parlamentem, je považováno za přijatelné jakožto součást celkového kompromisu.
Although the wording of the text is less binding than that envisaged by Parliament, it was considered acceptable as part of a global compromise.
I ve své současné podobě ukazuje toto nové ustanovení, že je Rada připravena vzít v potaz pracovní harmonogram Parlamentu při stanovování data předání společného postoje.
Even in its present form, the new provision demonstrates Council's readiness to take account of the parliamentary calendar when determining the date for the transmission of a common position.
Bod 21 poddílu nazvaného „Dohoda ve druhém čtení v Evropském parlamentu“ nyní odráží již zavedenou a centrálnější úlohu interinstitucionálních kontaktů a za účelem urychlení celého postupu stanoví základní časový rámec pro jejich pokračování (tj. v okamžiku předání společného postoje Parlamentu).
Point 21 under the sub-section 'Agreement at the stage of second reading in the European Parliament' now reflects the already established and more central role of interinstitutional contacts and sets out a basic timeframe for their continuation (i.e. as soon as the common position is forwarded to the Parliament) in order to speed up the process.
Jako je tomu i v případě pododdílu „Dohoda ve stadiu společného postoje Rady“ (bod 18) předchozího oddílu, je za cílem formálně uznat osvědčený postup výměny dopisů pro dokončování dohod, jichž bylo dosaženo neformálními jednáním, vložen zvláštní bod (bod 23).
As is the case in the previous section, under the sub-section 'Agreement at the stage of Council common position' (Point 18), a point is introduced to formally recognise the best practice of exchanging letters to finalise agreements reached through informal negotiations (Point 23).
Na začátku tohoto oddílu prohlášení (DOHODOVACÍ ŘÍZENÍ) jsou přidány dva nové body.
Two new points are added to the beginning of this section (CONCILIATION) of the Declaration.
V souladu s osvědčenými postupy, které se postupem času vyvinuly, je navrženo, aby byla uspořádána třístranná jednání, ihned jakmile se ukáže, že ve druhém čtení nelze dosáhnout dohody.
In accordance with the best practices which have evolved over time, it is suggested that trilogue meetings be convened as soon as it becomes clear that no agreement can be reached at second reading.
Tyto schůze s cílem připravit půdu pro dosažení dohody budou pokračovat během celého dohodovacího řízení (body 24 a 25).
Such meetings will continue to take place throughout the conciliation procedure to prepare the ground for reaching an agreement (Points 24 and 25).
Za účelem vyjasnění této otázky je k bodu 29 přidána věta, která stanoví kritéria pro společné určení termínů a pořadů jednání schůzí dohodovacího výboru jejich spolupředsedy (předseda Parlamentu a předseda Rady).
A clarifying sentence is added to point 29 establishing the criteria for the joint setting of the dates and agendas for the Conciliation Committee meetings by its co-chairs (the President of the Parliament and the President of the Council).