natgillin/translations-raw huggingface dataset:
50. zdůrazňuje svou podporu přeshraniční spolupráce jako základního nástroje evropské integrace a v jeho rámci žádá přiměřené zohlednění mj. oblasti kultury, životního prostředí, výzkumu a vývoje, informačních a komunikačních technologií, výměny mezi samosprávami, ochrany před katastrofami a oblasti zdraví;
Confirms its support for cross-border cooperation as a key instrument of European integration and calls for due attention to be paid, within the framework of this instrument, to the following sectors, inter alia: culture, the environment, R&D, information and communication technology, exchanges between administrations, disaster prevention and health;
Rozšířením EU na 25 členských států v květnu 2004 se rozdíly uvnitř EU podstatně zvýšily.
With the enlargement of the EU in May 2004 which expanded to 25 Member States, internal disparities have increased substantially.
Nastávající přistoupení Bulharska a Rumunska disproporce ještě více prohloubí.
The forthcoming accession of Bulgaria and Romania can only further accentuate these disparities.
Prostředky strukturálních fondů plánované ve finančních výhledech pro nové programové období 2007–2013 se však nezvyšují stejnou měrou jako počet obyvatelstva, které žije v oblastech, jejichž HND je nižší než 75 % průměru Společenství: zatímco počet obyvatelstva oblastí cíle 1 („konvergence“) stoupne o 46 %, podle současné dohody o finančním výhledu se prostředky strukturálních fondů zvýší pouze o 31 %.
However, the increase in the appropriations set aside for the new programming period 2007-2013 of the Structural Funds does not match the increase in the population living in regions whose GDP is less than 75% of the Community average: while the population of Objective 1 ('convergence’) regions has increased by 46%, Structural Fund resources have risen only by 31%, owing to the present agreement on the financial perspective.
Evropský parlament se ještě v rámci vyjednávání o interinstitucionální dohodě ohledně finančního výhledu pokouší vyjednávat o navýšení prostředků strukturálních fondů, jak bylo uvedeno ve zprávě poslance Bögeho.
The European Parliament is endeavouring, within the framework of negotiations on the Interinstitutional Agreement on the financial perspective, to obtain an increase in Structural Fund resources, as set out in the Böge report.
Evropský parlament usiluje o to, aby programy regionech byly zahájeny co nejdříve.
The European Parliament is keen that the programme should begin in the regions as early as possible.
Prohloubení rozdílů staví Evropskou unii před velkou výzvu, aby mohla nová strukturální politika nadále odpovídat cíli smlouvy v souladu s článkem 158, tzn. posilovat její hospodářskou a sociální soudržnost a snižovat rozdíly na úrovni rozvoje různých regionů.
These widening disparities present the European Union with a daunting challenge: how to ensure that the new structural policy continues to pursue the Treaty objective, set out in Article 158, of strengthening its economic and social cohesion and reducing disparities between the levels of development of the various regions.
Proto bude velmi důležité, aby omezené finanční prostředky byly využívány inteligentně, účinně a koncentrovaně.
It is therefore particularly important to use the scant resources available in an intelligent, efficient and concentrated manner.
Důležitým nástrojem k dosažení tohoto cíle jsou strategické hlavní směry Společenství, které jsou stanoveny v článcích 23 a 24 návrhu jako všeobecné nařízení pro strukturální fondy (KOM 2004 (492)).
The Community's strategic guidelines which are provided for in Article 23 and 24 of the proposal for a general regulation on the Structural Funds (COM(2004) (492)) are an important instrument for achieving this end.
Ty tvoří podle těchto článků rámec pro intervence fondů a jsou schváleny postupem udělování souhlasu podle článku 161 Smlouvy do tří měsíců od vstupu všeobecného nařízení pro strukturální fondy v platnost.
According to these guidelines, they constitute the framework for Fund interventions and, according to the assent procedure set out in Article 161 of the Treaty, must be adopted within three months of the entry into force of the general regulation on the Structural Funds.
Smysl a účel hlavních směrů
Rationale and purpose of the guidelines
Cílem strategických hlavních směrů Společenství je více zaměřit politiku soudržnosti v období 2007–2013 na zvýšení evropské konkurenceschopnosti ve prospěch růstu a zaměstnanosti.
The purpose of the Community's structural guidelines is to ensure that in the period 2007 to 2013 cohesion policy is more geared to increasing European competitiveness in the support of growth and jobs.
Pro dosažení tohoto cíle sází Společenství především na znalosti, inovace a zhodnocení lidského kapitálu.
In order to achieve this, the Community has made knowledge, innovation and the development of human capital its priorities.
Hlavní směry, které přesahují působnost fondů, by přitom měly vést k tomu, aby se strategické rámcové plány jednotlivých států a operační programy více orientovaly podle Lisabonské a Göteborské strategie.
The cross-fund guidelines are intended to ensure that national strategic framework plans, and thus operational programmes, particularly, are more closely geared to the Lisbon and Göteborg strategies.
Od této úrovně plánování Komise především očekává, že:
The Commission hopes that at the programme planning stage:
a) bude posílena strategická dimenze politiky soudržnosti,
(a) the strategic dimension of cohesion policy will be reinforced;
b) místní subjekty si lépe osvojí Lisabonskou a Göteborskou strategii.
(b) the players on the ground adhere themselves more closely to the Lisbon and Göteborg strategy.
Za tímto účelem je v zhlavních směrech navrženo, aby spolufinancované programy využívaly prostředky na následující tři priority:
To this end, the guidelines propose that the cofunded programmes should use the resources for the following three priorities:
2. podpora inovací, podnikatelského ducha a růstu hospodářství založeného na znalostech zvyšováním kapacit pro výzkum a inovace, včetně využívání nových informačních a komunikačních technologií,
Promoting innovation and entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by extending research and innovation capacities, notably by using the new information and communications technologies;
V rámci horizontálních aspektů se v hlavních směrech uvádí zvláště význam měst pro růst a zaměstnanost, podporu hospodářské diverzifikace venkovských oblastí a přeshraniční a meziregionální spolupráci.
As regards horizontal aspects, the guidelines focus in particular on the importance of cities for growth and employment, on the promotion of the economic diversification of rural areas and on transfrontier and interregional cooperation.
Postoj a podněty Evropského parlamentu
Position and suggestions of the European Parliament
Evropský parlament vítá, že strategické hlavní směry stanovují priority Společenství pro podporu vyváženého, harmonického a udržitelného rozvoje.
The European Parliament welcomes the fact that the strategic guidelines set the Community’s priorities in promoting balanced, harmonious and sustainable development.
Dříve než Evropský parlament schválí strategické hlavní směry podle článku 161 Smlouvy, chtěl by ještě upozornit na některé body, které mají pro úspěch nové strukturální politiky při uplatňování strategických hlavních směrů zvláštní význam.
Before the European Parliament decides to give its assent, in accordance with Article 161 of the Treaty, it would like to draw attention to a number of points which will determine the success of the new structural policy based on the strategic guidelines.
Je chvályhodné, že politika soudržnosti má být více zaměřena na Lisabonskou strategii, ale v této souvislosti je nutno upozornit na skutečnost, že provádění Lisabonské strategie je v první řadě úkolem členských států.
It is commendable that cohesion policy should be more closely geared to the Lisbon Strategy, but it should be pointed out in this connection that the application of the Lisbon Strategy is primarily a matter for the Member States.
Politika soudržnosti nemůže nahradit úsilí členských států, které je v mnohých politických oblastech nezbytné k provádění ambiciózních cílů Lisabonské strategie.
Cohesion policy cannot replace the efforts of Member States which are necessary in many policy areas in order to attain the Lisbon Strategy's ambitious targets.
Tak např. nemohou evropské strukturální fondy bezprostředně přispět k zásadnímu snížení počtu žáků, kteří předčasně opouštějí školu, jak je v hlavních směrech požadováno.
For example, the European Structural Funds cannot make any direct contribution to reducing the number of pupils leaving school, as demanded in the guidelines.
Dále nesmí být Lisabonská strategie, tzn. posílení celkové evropské konkurenceschopnosti, plněna na úkor dosažení silné sociální a hospodářské soudržnosti, ale musí v rámci strategických hlavních směrů přispívat k jejich posílení.
Furthermore, the Lisbon Strategy, i.e. the drive to boost competitiveness throughout Europe, must not be pursued at the expense of achieving stronger social and economic cohesion, but rather must contribute to strengthening this cohesion within the framework of the strategic guidelines.
Lisabonská strategie přitom musí jít ruku v ruce s Göteborskou strategií o udržitelném hospodářském rozvoji.
The Lisbon Strategy must go hand in hand with the Göteborg strategy on sustainable economic development.
Göteborská strategie není podřazená Lisabonské.
The Göteborg strategy is not secondary to the Lisbon Strategy.
Strukturální fondy lze použít pouze pro opatření, která jsou v souladu s cíli z Göteborgu.
The Structural Funds may only be used for measures which are in line with the Göteborg objectives.
Četné nevládní organizace zřejmě právem kritizovaly, že tato zásada nebyla v strategických hlavních směrech dostatečně zdůrazněna.
Many non-governmental organisations have complained, no doubt justifiably, that this is not made clear enough in the strategic guidelines.
V této souvislosti je nutno kriticky posoudit návrh Komise týkající se účelového zaměření prostředků ( e armarking ).
In this connection, we need to take a critical look at the Commission proposal for the earmarking of appropriations.
Klasifikace opatření, která na jedné straně přispívají k realizaci Lisabonské strategii, na druhé straně však nikoli, se jeví obtížnou.
The classification of measures as measures which contribute to the Lisbon Strategy, or measures that do not, is problematical.
Účelové zaměření prostředků strukturálních fondů skrývá kromě toho nebezpečí, že regionům nebude ponechána nutná pružnost při vytváření programů, které by zohlednily jejich místní a regionální potřeby.
Moreover, there is a danger that the earmarking of Structural Fund appropriations will not give the regions the flexibility they need in developing the programmes to meet their local and regional requirements.
Dále se musí zabránit tomu, aby kvůli „účelové vazbě“ vzrostla kontrolní byrokracie, která by ztížila rychlé vypracování programů a uvádění projektů do praxe.
Care must also be taken to prevent ‘earmarking' leading to the introduction of a new set of bureaucratic controls which make it difficult to draw up the programmes and implement the projects rapidly.
Zvláštní význam má přitom otázka, kdo stanovuje, která opatření lze začlenit do Lisabonské strategie.
It is particularly important who decides which measures form part of the Lisbon Strategy.
Například předseda Komise, který se zasadil o iniciativu účelového zaměření prostředků, je zřejmě toho názoru, že budování transevropské dopravní infrastruktury nespadá do Lisabonské strategie.
For example, the Commission President, who put forward the idea of earmarking in the first place, seems to believe that the extension of trans-European transport infrastructures is not part of the Lisbon Strategy.
Takový postoj je za stávajících okolností sporný.
This position is open to question.
Dalším nedostatkem současného návrhu Komise týkajícího se strategických hlavních směrů je nedostatečné zohlednění městské dimenze.
The current Commission proposal on the strategic guidelines can also be criticised for failing to take into account sufficiently the urban dimension.
Městské aglomerace se vyznačují na základě svých hospodářských a sociálních disproporcí řadou problémů jako např. velkým zvyšováním provozu, vysokou kriminalitou nebo nízkou kvalitou životního prostředí, jimiž je nutno se více zabývat.
Owing to their economic and social disparities, conurbations are beset by numerous problems, for example heavy traffic, soaring crime rates and environmental pollution, and these need to be addressed more effectively.
Je žádoucí zintenzivnit podporu příměstských oblastí.
Assistance for urban areas must be increased.
V této souvislosti představuje iniciativa JESSICA důležitý krok správným směrem.
The JESSICA initiative is an important step in the right direction.
Dalším důležitým požadavkem Evropského parlamentu je princip partnerství.
The European Parliament also sets great store by the partnership principle.
Kontext aktivnějšího zapojení sociálních partnerů, nevládních organizací a obcí v rámci principů partnerství je krajně nevýhodný.
The context for the close involvement of social partners, non-governmental organisations and municipalities under the partnership principle could hardly be less promising.
Na přípravu programů nezbývá mnoho času.
There is little time left for preparing the programmes.
Jednání o interinstitucioální dohodě a o nařízeních a hlavních směrech proto probíhají paralelně, zatímco se členské státy a jejich regiony již v rámci možností snaží předložit otázky pro nové programy.
This is why negotiations on the Interinstitutional Agreement and on the regulations and guidelines are being conducted simultaneously, while the Member States and their regions are already endeavouring to draw up the new programmes as far as possible.
Proto je velmi důležité trvat za těchto okolností na principu partnerství, který je v očích Evropského parlamentu významným faktorem pro úspěšnou realizaci programů.
Under these circumstances, it is particularly important to insist on the partnership principle which, in the eyes of the European Parliament, is a key factor in determining the success of the implementation of the programmes.
Je bezpodmínečně nutné, aby všechny zúčastněné strany na místní a regionální úrovni, včetně sociálních partnerů a občanské společnosti, byly na místě zapojeny do plánování programu a jeho provádění.
It is absolutely crucial that all those concerned on the ground at local and regional level, including the social partners and civil society, be involved in the planning and implementation of programmes.
To je nutným předpokladem pro to, aby strategické zásady odpovídaly svému cíli, totiž aby si místní subjekty lépe osvojily Lisabonskou strategii.
This is the indispensable precondition for ensuring that the strategic guidelines attain their objective, which is to ensure that the players on the ground adhere more closely to the Lisbon strategy.
Úspěšnou realizaci programů v době omezených veřejných prostředků může být podle názoru Evropského parlamentu dosaženo také podporou soukromého spolufinancování na úrovni projektů.
The European Parliament believes that at a time when public funds are scarce, it is permissible to promote private co-funding for projects in order to ensure the successful implementation of the programmes.
Přitom musí být ovšem zachována zásada sčítání prostředků, tzn. že strukturální politika Unie musí být vždy podporována i z veřejných prostředků členských států.
However it is important to ensure compliance with the principle of the additionality of resources, i.e. Member States must always support structural policy with public funds in conjunction with the EU.
K partnerství veřejného a soukromého sektoru v souvislosti se strukturálními fondy dochází bohužel jen velmi zřídka, protože se objevuje množství nevyjasněných právních otázek.
Public-private partnerships are, unfortunately, only very seldom used in connection with the Structural Funds, since they raise a host of unresolved legal questions.
Evropský parlament vyzývá Komisi, aby přispěla k vytvoření vhodného právního rámce v členských státech.
The European Parliament calls upon the Commission to help establish an appropriate legal framework in the Member States.
Strukturální fondy mohou také přispět k hospodářskému a sociálnímu zrovnoprávnění žen.
The Structural Funds also have a contribution to make in advancing the economic and social equality of women.
Přitom by bylo obzvláště žádoucí, aby byla výměna osvědčených metod prostřednictvím sítí vytvořených k tomuto účelu i nadále využívána jako důležitý nástroj.
It is particularly desirable that exchanges of ‘best practices’ through networks continue to be employed as an important instrument.
V neposlední řadě je nutno ještě jednou poukázat na záměr Evropské rady z prosince 2005 zavést pro staré a nové členské státy v rámci politiky soudržnosti různé právní standardy.
Last but not least, we should also refer again to the intention of the European Council in December 2005 to introduce different legal standards within the framework of cohesion policy for the old and new Member States.
To Evropský parlament odmítá.
The European Parliament rejects this approach.
Jako nutné se jeví pouze výjimečné ustanovení o užití pravidla n+2 do roku 2010.
It takes the view that all that is needed is a derogation for the application of the N+2 rule up to 2010.
Pokud se týká výše spolufinancování, schopnosti podporovat daň z přidané hodnoty a sociální bytovou výstavbu, měla by v celé Unii platit stejná pravidla.
As regards cofunding rates, the eligibility of VAT and the construction of social housing should be subject to the same rules throughout the EU.
Komise při posilování lidských zdrojů upozornila hlavně na celoevropskou pružnost zaměstnanců.
In enhancing human resources, one of the Commission’s priorities is the Europe-wide flexibility of workers.
Přitom musí být samozřejmě zohledněno, že:
It is important to bear in mind in this connection that:
V takových případech může být smysluplné posílit možnosti regionů s cílem zabránit nadměrnému odcházení lidí.
In these cases, it may be useful to reinforce existing potential of these regions in order to avoid excessive emigration.
Ani téma územní soudržnosti nebylo v zásadách Komise dostatečně zohledněno.
The item ‘territorial cohesion’ is another issue which has not yet been sufficiently addressed in the Commission’s guidelines.
Ana Mato Adrover
Ana Mato Adrover
5. považuje za nezbytné, aby politiky soudržnosti zohledňovaly zejména fenomén násilí páchaného na ženách a byly nápomocné při podpoře zaměstnatelnosti obětí špatného zacházení;
Believes that it is particularly necessary for cohesion policies to take into account the problem of gender-based violence, with these policies being used to promote the employability of victims of ill-treatment;
8. je znepokojen skutečností, že stárnutí populace způsobí v Evropské unii úbytek pracovních sil; vítá návrh Komise více investovat do podpory zdraví a prevence nemocí, což by zajistilo vyšší zaměstnatelnost, delší profesní život, vyšší produktivitu a nižší zdravotní a sociální výdaje;
Worries about the fact that the ageing population will provoke a decline in the employment in the European Union; welcomes the Commission's proposal to invest more in health promotion and disease prevention, in order to ensure higher employability, longer working lives, higher productivity and lower healthcare and social costs.
11. upozorňuje v této souvislosti na důležitou roli, kterou mají pro evropskou ekonomiku mikropodniky, jak to stanoví Evropská charta pro malé podniky, a osoby samostatně výdělečně činné; je přesvědčen, že je proto nezbytné podporovat programy napomáhající rozvoji těchto odvětví, prohlubující jejich výzkumné, rozvojové a inovační kapacity, rozvíjející jejich lidské zdroje a umožňující jim snadnější přístup k finančním prostředkům; domnívá se, že to vše pomůže zvýšit konkurenceschopnost, růst a tvorbu pracovních míst, a napomůže tak dosažení lisabonských cílů;
Points in this connection to the important role played in the European economy by micro-enterprises, as provided for in the European Charter for Small Enterprises, and the self-employed; considers it necessary, therefore, to support programmes to promote the development of these sectors, enhance their research, development, and innovation capacities, foster the development of their human resources, and afford them easier access to funding; believes that all this will serve to boost competitiveness, growth, and job creation, thus helping to attain the Lisbon objectives.
14. je toho názoru, že politika soudržnosti by měla vytvářet prostředí vedoucí k vyšší mobilitě pracovníků zajištěním dostupnosti sociální vybavenosti a zajištěním nediskriminačních správních postupů pro pracovníky i jejich rodiny;
Takes the view that cohesion policy should create a environment conducive to the mobility of workers, by ensuring the availability of support social facilities and ensuring non discriminatory administrative procedures for both workers and their families
Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013
Cohesion policy in support of growth and jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013
Ana Mato Adrover 5.10.2005
Ana Mato Adrover 5.10.2005
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Sepp Kusstatscher, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Zimmer
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Sepp Kusstatscher, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Zimmer
Elspeth Attwooll, Edit Bauer, Mihael Brejc, Elisabeth Schroedter
Elspeth Attwooll, Edit Bauer, Mihael Brejc, Elisabeth Schroedter
k politice soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013
on cohesion policy in support of growth and jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013
1. vítá sdělení Komise jako první krok k určení strategických obecných zásad politiky soudržnosti na podporu růstu a zaměstnanosti;
Welcomes the Commission's Communication as a first step in identifying strategic guidelines for cohesion policy in support of growth and jobs.
Současné pozadí politiky soudržnosti
Current background to Cohesion Policy
Nebude-li změněno rozhodnutí Evropské rady ze dne 15. prosince 2005, bude Komisí požadovaná částka ve výši 20 miliard eur pro transevropskou síť (TEN-T) na období 2007–2013 snížena na přibližně 6 miliard eur.
The decision taken by the European Council on 15 December 2005, if unaltered, will mean that the amount available for Trans-European Networks-Transport (TEN-T) will be reduced to an estimated 6 billion Euros for the period 2007-2013 from the 20 billion Euros the Commission requested.