natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropský zemědělský model odráží mnohostrannou úlohu zemědělství, pokud jde o bohatost a rozmanitost krajiny, potravinářských výrobků a kulturního a přírodního dědictví, a je tedy přizpůsoben nové společenské poptávce, a to po kvalitních výrobcích, bezpečnosti potravin, ekoturistice, zvyšování hodnoty přírodního dědictví, v alternativních zdrojích energie.
The European Model of Agriculture reflects the multifunctional role farming plays in the richness and diversity of landscapes, food products and cultural and natural heritage and is thus adaptable to new social demands, such as for quality products, food safety, green tourism, the enhancement of the natural heritage, and alternative energy sources.
Příloha bod 2.2
Annex, point 2.2
Reformy společné zemědělské politiky v letech 2003 a 2004 představují velký krok kupředu směrem ke zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje zemědělské činnosti v EU a připravují rámec pro budoucí reformy.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Postupné reformy zvýšily konkurenceschopnost evropského zemědělství snížením záruk cenové podpory.
Successive reforms have boosted the competitiveness of European agriculture by reducing price support guarantees.
Zavedení přímých plateb nezávislých na produkci podněcuje zemědělce, aby reagovali na tržní signály generované poptávkou spotřebitelů, nikoli pobídkami politik, které souvisí s množstvím.
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand rather than by quantity related policy incentives.
Zahrnutí norem týkajících se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat do podmíněnosti posiluje důvěru spotřebitelů a zvyšuje environmentální udržitelnost zemědělství.
The inclusion of environment, food safety, animal health and welfare standards in cross-compliance reinforces consumer confidence and increases the environmental sustainability of farming.
Reformy společné zemědělské politiky v letech 2003 a 2004 představují velký krok kupředu směrem ke zlepšení regionální a místní konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje zemědělské činnosti v EU a připravují rámec pro budoucí reformy.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the regional and local competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Zavedení přímých plateb nezávislých na produkci podněcuje zemědělce, aby reagovali na tržní signály generované poptávkou spotřebitelů a potřebami společnosti , nikoli pobídkami politik, které souvisí s množstvím a s provozováním intenzivního zemědělství .
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand and the needs of society rather than by quantity related policy incentives and the practice of intensive farming .
Budoucí politika rozvoje venkova se zaměřuje na tři klíčové oblasti: zemědělskopotravinářské hospodářství , životní prostředí a obyvatelstvo a hospodářství venkova v širším smyslu.
The future Rural Development policy focuses on three key areas: the agrifood economy, the environment and the broader rural economy and population.
Nová generace strategií a programů rozvoje venkova bude stavěna okolo osy konkurenceschopnosti zemědělství, potravinářství a lesnictví, osy životního prostředí a obhospodařování půdy a osy kvality života/diverzifikace ve venkovských oblastech.
The new generation of rural development strategies and programmes will be built around a competitiveness axis for agriculture, food and forestry, a land management-environment axis and a quality of life/diversification axis in rural areas.
V rámci první osy rozvoje venkova je vhodné posílit konkurenceschopnost zejména zemědělských podniků a podniků řemeslné výroby, které uvádějí své výrobky na regionální trh, a ne průmyslových podniků.
The first axis of rural development should primarily also increase the competitiveness of farming and craft businesses with regional marketing, not that of industrial businesses.
Venkovské oblasti charakterizuje značná rozmanitost poloh – od odlehlých venkovských oblastí trpících vylidňováním a úpadkem po příměstské oblasti pod rostoucím tlakem městských center.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Venkovské oblasti charakterizuje značná rozmanitost poloh – od odlehlých horských a znevýhodněných venkovských oblastí trpících vylidňováním a úpadkem po příměstské oblasti pod rostoucím tlakem městských center.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural, mountain, and disad van taged areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
To si žádá odlišné strategie pro rozvoj venkova.
Differentiated rural development strategies are thus required.
Podle definice OECD založené na hustotě obyvatel představují v zemích EU-25 venkovské regiony 92 % území.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions represent in the EU-25 92% of the territory.
Navíc 19 % obyvatel žije v převážně venkovských regionech a 37 % žije ve výrazně venkovských regionech.
Furthermore, 19% of the population live in predominantly rural regions and 37% live in significantly rural regions.
Tyto regiony v zemích EU-25 vytváří 45 % hrubé přidané hodnoty a poskytují 53 % pracovních míst, ale ve srovnání s nevenkovskými oblastmi mají tendenci zaostávat v mnoha sociálně ekonomických ukazatelích, včetně strukturálních ukazatelů.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Ve venkovských oblastech je přibližně o třetinu nižší příjem na obyvatele, nižší míra zaměstnanosti žen, odvětví služeb je méně rozvinuté, vyšší úrovně vzdělání jsou obecně méně zastoupeny a menší podíl domácností má přístup k širokopásmovému internetu.
In rural areas, income per inhabitant is around a third less, activity rates for women are lower, the service sector is less developed, higher education levels are generally lower, and a lower percentage of households has access to ‘broadband’ internet.
V některých venkovských regionech činí velké problémy odlehlost a okrajovost.
Remoteness and peripherality are major problems in some rural regions.
Tyto nevýhody mají tendenci nabývat ještě více na významu v převážně venkovských regionech , ačkoliv se celkový obraz na úrovni EU může mezi členskými státy značně lišit.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions , although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Nedostatek příležitostí, kontaktů a infrastruktury pro odbornou přípravu je ve venkovských oblastech velkým problémem žen a mladých lidí.
Lack of opportunities, contacts and training infrastructure are a particular problem for women and young people in remote rural areas.
Tyto regiony v zemích EU-25 vytváří 45 % hrubé přidané hodnoty a poskytují 53 % pracovních míst, ale ve srovnání s nevenkovskými oblastmi mají tendenci zaostávat v mnoha sociálně ekonomických ukazatelích, včetně strukturálních ukazatelů.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag behind as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Tyto nevýhody mají tendenci nabývat ještě více na významu v převážně venkovských regionech a v nejvzdálenějších regionech, kde se zemědělské podniky vyznačují svou izolací, omezenou velikostí a nízkou diverzifikací výroby a potýkají se s obtížnými klimatickými podmínkami.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions and in the outermost regions, where farms are small, isolated, exposed to severe climate conditions and limited in their range of produce.
Definice OECD je založena na podílu obyvatelstva bydlícího ve venkovských komunitách (tj. s méně než 150 obyvateli na km²) v daném regionu NUTS III.
The OECD definition is based on the share of population living in rural communes (i.e. with less than 150 inhabitants per km²) in a given NUTS III region.
Viz Rozšířené posouzení dopadů, SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC( 2004) 931.
Jde o jedinou definici venkovských oblastí, která je mezinárodně uznávaná.
This is the only definition of rural areas internationally recognised.
V některých případech však nebere plně v úvahu obyvatelstvo žijící v hustěji obydlených venkovských oblastech, zejména v příměstských zónách.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri -urban zones.
Viz Rozšířené posouzení dopadů, SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC(2004) 931.
V některých případech však nebere plně v úvahu obyvatelstvo žijící v hustěji obydlených venkovských oblastech, zejména v příměstských zónách.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri-urban zones.
Definice OECD je v těchto pokynech použita pouze pro statistické a popisné účely.
In the context of these guidelines, the OECD definition is only used for statistical and descriptive purposes.
Vzhledem k nedokonalostem definice OECD, jak je popsáno již v této poznámce pod čarou, by zde mělo být rovněž uvedeno, že by měla být v rámci těchto pokynů použita pouze pro statistické a popisné účely.
Considering the shortcomings of the OECD definition as described already in this footnote, it should be stated as well that it should be used only for statistical and descriptive purposes in the context of these guidelines .
V zemích EU-15 činí podíl zemědělství na HDP 2 %, v nových členských státech 3 % a v Rumunsku a Bulharsku více než 10 %.
In EU-15 agriculture accounts for 2% of GDP, in the new Member States for 3% and more than 10% in Romania and Bulgaria.
V nových členských státech pracuje v zemědělství třikrát více lidí (12 %) než ve starých členských státech (4 %).
In the new Member states three times as many people work in agriculture (12%) compared to the old member states (4%).
V Bulharsku a Rumunsku jsou míry zaměstnanosti v zemědělství značně vyšší.
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
Zemědělské odvětví nových členských států je poznamenáno palčivým nedostatkem finančních prostředků a úroveň příjmů je zde ve značném nepoměru k úrovni příjmů v ostatních členských státech EU.
The new Member States are characterised by the significant under funding of the agricultural sector and huge disparities in income levels in comparison with the other EU Member States.
Proto je třeba uplatňovat zásadu soudržnosti také ve venkovských oblastech.
The cohesion principle must therefore also be implemented in rural area.
Navýšení finančních prostředků v rámci druhého pilíře společné zemědělské politiky by umožnilo částečně ulehčit zemědělcům z nových členských států břemeno, kterým je proces postupného zavádění přímých plateb.
Increased funding under the second pillar of the CAP may partly offset the adverse impact on farmers in the new Member States of the schedule for the full introduction of direct payments.
Nová koncepce rozvoje venkovských oblastí, tzn. zesílení přidružených zemědělských činností v těchto oblastech, dává šanci zlepšit rentabilitu pro venkovské obyvatelstvo a zejména zemědělce.
The new approach to the development of rural areas, involving an increase in non-agricultural activities, provides an opportunity to improve income levels in rural communities, including among farmers.
Typicky zemědělské regiony jsou v současné době nejchudšími regiony Společenství, což dosvědčují statistické údaje Eurostatu.
Eurostat figures show that traditional farming areas are currently the poorest regions of the Community.
Je třeba rovněž zdůraznit důležitost řemeslné výroby ve venkovském prostředí.
The importance of crafts in the countryside must also be stressed.
Příloha bod 2.4 odstavec 8
Annex, point 2.4, paragraph 8
U příležitosti obnovení lisabonské strategie Evropská rada znovu potvrdila, že lisabonskou strategii je třeba vidět v širších souvislostech udržitelného rozvoje a že je nutno se k přítomnosti stavět tak, aby nebyla ohrožena schopnost budoucích generací uspokojovat své vlastní potřeby.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon Strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon Strategy is to be seen in the wider context of sustainable development, that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Nové programové období nabízí jedinečnou příležitost změnit zaměření podpory z nového fondu pro rozvoj venkova na hospodářský růst, zaměstnanost a udržitelnost.
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new rural development fund on growth, jobs and sustainability.
V tomto ohledu je plně v souladu s Prohlášením o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj a s obnoveným lisabonským akčním programem, který se snaží cílit prostředky tak, aby z Evropy učinil atraktivnější místo pro investice a práci, podporoval znalosti a inovace pro růst a vytvářel kvalitnější a četnější pracovní příležitosti.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.
Vzhledem k tomu, že venkovské oblasti nemají přístup ke službám, které by dosahovaly stejné úrovně kvality jako služby poskytované v městských oblastech, nacházejí se v nevýhodném postavení.
Rural areas are disadvantaged as they do not have access to the same level and quality of services as are available in urban areas.
Tento deficit poskytovaných služeb, jako jsou například pozemní komunikace, veřejná doprava nebo informační technologie, ztěžuje lidem, kteří by rádi žili a pracovali ve venkovských oblastech, tento krok učinit.
This deficit in the provision of services, such as road, public transport, information technology etc. makes it difficult for people wishing to live and work in rural areas to do so.
Příloha bod 2.4 pododstavec 9
Annex, point 2.4, paragraph 9
Politika rozvoje venkova musí pomoci venkovským oblastem splnit tyto cíle v období let 2007–2013.
Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007–2013.
K tomu je zapotřebí strategičtější přístup ke konkurenceschopnosti, tvorbě pracovních příležitostí a inovacím ve venkovských oblastech a vylepšenému řízení při uskutečňování programů.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Je třeba se více zaměřit na investice zaměřené do budoucnosti – investice do lidí, know-how a kapitálu v odvětvích zemědělství a lesnictví, na nové způsoby poskytování všeobecně prospěšných služeb v oblasti životního prostředí, jakož i na tvorbu lepších pracovních příležitostí a zvýšení jejich počtu prostřednictvím diverzifikace, a to zejména pro ženy a mladé lidi.
There must be an increased focus on forward-looking investments in people, know-how and capital in the farm and forestry sectors, on new ways of delivering win-win environmental services and on creating more and better jobs through diversification, particularly for women and young people.
Politika rozvoje venkova tím, že pomůže venkovským oblastem EU naplnit jejich potenciál jakožto atraktivních míst pro investice, práci a život, může sehrát svou úlohu v udržitelném rozvoji území Evropy.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
Politika rozvoje venkova musí pomoci lidem žijícím ve venkovských oblastech zapojit své schopnosti, ve spolupráci vládních orgánů a občanské společnosti, ve prospěch těchto cílů v období let 2007–2013.
Rural development policy must help people in rural areas to make use of their abilities in partnerships between government agencies and civil society in pursuit of these objectives in the period 2007–2013.
K tomu je zapotřebí strategičtější přístup EU a členských států, aby bylo dosaženo tří cílů: soudržnosti, konkurenceschopnosti a udržitelnosti.
This requires a more strategic approach by the EU and the Member States in order to attain the three objectives of cohesion, competitiveness and sustainability.
To přispěje k tvorbě pracovních příležitostí a k inovacím ve venkovských oblastech a k vylepšenému řízení při uskutečňování programů ve venkovských oblastech .
This will lead to the creation of jobs and innovation and improved governance in the delivery of programmes in rural areas .
Podpora venkovských oblastí by měla zahrnovat zejména poskytnutí nezbytných finančních prostředků novým členským státům, aby měly možnost zmenšit propastný rozdíl, který je dělí od ostatních patnácti členů Evropské unie .
Support for rural areas should involve, in particular, the provision of essential funding to the new Member States in order to reduce the gap between them and the EU15.
Soudržnost jakožto cíl a vytvoření místních partnerství jsou důležité prvky rozvoje venkova, které se tudíž musí v textu objevit.
Cohesion as an objective and the creation of local partnerships as a means are important factors in rural development and must therefore be mentioned in the text.
Příloha bod 3
Annex, point 3
Tyto pokyny určují, v rámci cílů stanovených v nařízení o rozvoji venkova, priority Společenství zaměřené na integraci hlavních priorit politik vyjádřených v závěrech zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, these guidelines identify priorities for the Community, aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils.
Pro každý soubor priorit jsou uvedeny klíčové akce.
For each set of priorities, key actions are presented.
Na základě těchto strategických pokynů vypracují členské státy své vnitrostátní strategie rozvoje venkova, které tvoří referenční rámec pro přípravu programů rozvoje venkova.
Member States shall prepare their national rural development strategies, constituting the reference framework for the preparation of rural development programmes, on the basis of these strategic guidelines.
Níže uvedené strategické pokyny určují, v rámci cílů stanovených v nařízení o rozvoji venkova, priority Společenství v této oblasti v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, the strategic guidelines set out below identify priorities for the Community pursuant to Article 9 of Regulation (EC) No 1698/2005.
Pokyny jsou zaměřeny na integraci hlavních priorit politik vyjádřených v závěrech zasedání Evropské rady v Lisabonu, Göteborgu a Lucemburku .
The guidelines are aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon , Göteborg and Luxembourg European Councils.
Pro každý soubor priorit jsou jako názorný příklad uvedeny klíčové akce.
For each set of priorities, key actions are presented for illustrative purposes .
Při zavádění národních programů pro rozvoj venkova je členským státům umožněna nezbytná pružnost k upravení priorit Společenství, aby byly přizpůsobeny svým specifickým podmínkám převažujícím na jejich území.
When drawing up rural development programmes, Member States shall have the necessary flexibility to adapt Community priorities in order to tailor them to the particular conditions prevailing on their territory.
Mají rovněž možnost je trochu upravit, pokud je takový krok dostatečně odůvodněn.
They shall also be able to make readjustments, where sufficiently justified.
Příloha bod 3.1 pokyn odstavec 2
Annex, point 3.1, Guideline, paragraph 2
Prostředky vyčleněné na osu 1 by měly přispět k silnému a dynamickému zemědělskopotravinářskému odvětví Evropy , a to tak, že se zaměří na priority přenosu znalostí a inovací v potravinovém řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer and innovation in the food chain and priority sectors for investment in physical and human capital.
Prostředky vyčleněné na osu 1 by měly přispět k silnému a dynamickému zemědělství, lesnictví a potravinářství v Evropě , a to tak, že se zaměří na priority přenosu znalostí , modernizace a inovací v zemědělském hospodaření a potravinovém řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu , včetně podpory používání informačních a komunikačních technologií a reakce na specifické potřeby mladých zemědělců .
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agriculture, forestry and food sector by focusing on the priorities of knowledge transfer, modernisation and innovation in the farming and food chain and priority sectors for investment in physical and human capital, including promoting the use of ICT technologies and responding to the specific needs of young farmers.
Opatření musí pokrývat všechny tři části odvětví.
All three aspects of the sector should be covered by the measures.
Modernizační opatření pomohou zemědělcům zlepšit výnos jejich zemědělské půdy a jejich konkurenceschopnost na trhu.
Modernisation measures assist farmers to improve the performance of their holdings and become more competitive in the marketplace.
Při plnění tohoto cíle významně pomohou informační a komunikační technologie.
Within this objective, ICT technologies are rele van t.
Měla by se dát přednost mladým zemědělcům, vzhledem k úloze, kterou mají při řešení problému stárnutí zemědělské populace a zachování udržitelnosti zemědělské činnosti.
Young farmers should be prioritized due to their role in overcoming the problem of ageing of the farm population and in maintaining the sustainability of the farming activity .
Příloha bod 3.1 pokyn pododstavec 2
Annex, point 3.1, Guideline, paragraph 2
Prostředky vyčleněné na osu 1 by měly přispět k silným a dynamickým evropským odvětvím zemědělství, lesnictví a potravinářství , a to tak, že se zaměří na priority přenosu znalostí , modernizace a inovací v zemědělství a v potravinovém řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu , včetně podpory používání informačních a komunikačních technologií a odpovědi na zvláštní potřeby mladých zemědělců.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agriculture, forestry and food sectors by focusing on the priorities of knowledge transfer , modernisation and innovation in the agriculture and food chain and priority sectors for investment in physical and human capital , including promoting the use of ICT technologies and responding to the specific needs of young farmers.
Opatření musí pokrývat všechny tři části odvětví.
The measures must relate to all three aspects of the sector.
Modernizační opatření pomohou zemědělcům zlepšit výnos jejich zemědělské půdy a jejich konkurenceschopnost na trhu.
Modernisation measures help farmers to improve the performance of their farms and their competitiveness on the market.
Při plnění tohoto cíle významně pomohou informační a komunikační technologie.
ICT technologies have an important part to play in achieving this objective.