natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V důsledku zrušení kontrol pohybu kapitálu a vzniku daňových rájů došlo už v sedmdesátých letech k vytvoření tlaku na ty země, kde jsou zisky podniků více zdaněny.
The removal of controls on capital movements and the development of tax havens began to place pressure on countries levying higher taxes on company profits as far back as the 1970s.
To, že v rámci vnitřního trhu EU existuje vedle úplné volnosti pohybu kapitálu 27 různých daňových systémů, tím spíše znamená, že podniky působící na obou stranách hranic mají na výběr celou škálu možností, jak se vyhnout placení daní.
The existence of 27 different tax systems in the EU internal market, together with complete freedom of movement of capital, means that companies operating across borders can choose from a whole range of possible tax avoidance strategies.
Často využívanou praxí je v tomto ohledu aplikace vnitropodnikových cen, jejichž pomocí se zisky zúčtované v zemi s vysokými daňovými sazbami přesouvají do zemí s nízkými sazbami, anebo dochází v daňových rájích k zakládání finančních společností, které se podílejí na financování investičních projektů pomocí půjček na celém světě.
Popular practices in this field include the use of group-internal transfer prices which transfer profits from the accounts of branches in countries applying high rates of tax to lower-taxing countries, or the setting up financing companies in tax havens which can provide credit financing for investment projects throughout the world.
Tyto a jim podobné triky vedou v zemích s vyšším zdaněním právnických osob ke značným ztrátám na daních.
These and similar ploys lead to increasingly significant revenue losses for countries with high levels of corporation tax.
Navíc pokud podniky nepřevádějí v zájmu snížení svého daňového zatížení pouze zisk, ale také investice do výroby, dodatečně tím zvyšují tlak na vyrovnání daňových sazeb směrem dolů.
If companies transfer not only accounting profits but also productive investment for tax reasons, additional pressure to harmonise tax rates downwards is generated.
A právě tento proces označujeme jako „daňovou soutěž“.
This is the process known as 'tax competition'.
Tato soutěž se však neomezuje pouze na zdanění právnických osob.
It is not confined to the field of corporate taxation.
Jelikož je finanční kapitál ještě mnohem mobilnější než kapitál investovaný do výroby, týká se tato soutěž jak zdanění majetku, tak i soukromých kapitálových zisků.
Since financial wealth is much more mobile than productively invested capital, taxes on personal wealth and capital income are subject to the same downward pressure.
Práce je ze své podstaty méně mobilní než kapitál a v rámci práce jsou vysoce ohodnocené činnosti obvykle mobilnější než valná většina obvyklých pracovních podmínek.
Labour is, as rule, less mobile than capital, and high-paid labour tends to be more mobile than the mass of the workforce.
Jedním z obzvlášť nemobilních daňových zdrojů je spotřeba, především spotřeba základního zboží a služeb.
One particularly non-mobile source of taxation is consumption, particularly the consumption of basic goods and services.
Lze proto jen očekávat, že existence odlišných daňových systémů na liberalizovaném vnitřním trhu povede k zásadní změně struktury daňových systémů v jednotlivých zeních.
It is only to be expected, therefore, that the existence of differing tax systems in a liberalised internal market is leading to a radical change in the structure of national tax systems.
Zatímco mobilní faktory mají dostatečný nátlakový potenciál k tomu, aby si vynutily stále velkorysejší snižování daní, je výběr daní do veřejných rozpočtů zajištěn pomocí většího daňového zatížení méně mobilních zdrojů.
The mobile factors can exert enough pressure to blackmail governments into ever more generous reductions in the taxes to which they are subject, while public revenues are maintained by placing an ever-greater burden on less mobile tax sources.
Vývoj daní v EU
Evolution of taxes in the EU
Vývoj daňových systémů v posledních desetiletích dokládá, že došlo právě k tomuto procesu.
The trends in taxation systems in recent years show that this process has indeed occurred.
Průměrná daňová sazba pro právnické osoby tak prudce klesla.
The average rate of taxation of corporate profits has fallen sharply.
Jen v roce 1995 došlo k jejímu snížení ve starých členských státech EU (EU 15) téměř o 10 procentních bodů z 38,0 na 29,5 procenta.
Since 1995, it declined by almost ten percentage points in the longer-standing EU Member States (EU-15), from 38% to 29.5%.
Zdroj: Komise EU (2006)
Source: EU Commission (2006)
Tento proces není ještě zdaleka u konce.
The process is far from having been stopped yet.
V Německu se v současné době připravuje další reforma zdanění právnických osob, která sníží daňové sazby pod úroveň 30 %.
Germany is now preparing the next corporate tax reform, pushing down its tax rate below 30%.
Dánsko uvažuje o snížení této sazby z 28 % na 22 %.
Denmark plans to reduce its statutory rate from 28 to 22%.
Tyto kroky zcela jistě zvýší tlak na ostatní státy.
These steps will certainly intensify the pressure on other countries.
Jelikož je pojem „země s vysokým daňovým zatížení“ relativní, nelze vyloučit, že dojde k prudkému vývoji směrem k dalšímu snižování těchto sazeb.
Since 'high-tax location' is a relative term, a race to the bottom is not unlikely.
Často lze slyšet argumenty, že snížení sazeb daně z příjmu právnických osob kompenzovala opatření, jež rozšiřují základ pro placení daně.
Admittedly, it has often been argued that the cuts in corporate tax rates have been compensated by measures that broaden the tax base.
Od poloviny 80. let však neklesají pouze oficiální daňové sazby, ale také efektivní daňové sazby.
But not just statutory tax rates, but also effective tax rates have declined further since the mid-80s.
Evropská komise od roku 1995 vypočítává pro všechny státy EU tzv. implicitní daňové sazby (Implicit Tax Rate, ITR), které se týkají kapitálu, práce a spotřeby.
Since 1995 the Commission has calculated for all EU countries so called 'implicit tax rates' (ITR) for capital, labour and consumption.
Implicitní daňová sazba na kapitál byla ve starých zemích EU v roce 2003 v průměru 29,9 %, což je podstatně méně než implicitní daňová sazba na práci, která dosáhla 36 %.
The implicit tax rate for capital averaged 29.9% for the EU-15 in 2003, well below the ITR for labour, which was 36%.
ITR na kapitál se v každém případě v různých zemích EU podstatně liší.
There are considerable differences between implicit tax rates on capital across Europe.
Na horní hranici se nacházejí země jako Francie a Dánsko s implicitní daňovou sazbou na kapitál ve výši 37, resp. 35 %.
At the upper end of the scale are countries like France and Denmark, with a capital ITR of 37 to 35%.
Hluboko pod průměrem leží Německo se sazbou na kapitál ve výši pouhých 21 %.
Germany's capital ITR is well below average, at 21%.
Ve východních přístupových zemích je kapitál zdaněn pouze 14 procenty.
In the more recent east European Member States, capital ITR is 14%.
Na grafu č. 3 je zobrazen časový průběh ITR v zemích EU-15, EU-25 a v nových členských státech a Německu.
Figure 3 shows trends in ITR over time for EU-15, EU-25, the new Member States and Germany.
Tuto implicitní daňovou sazbu na kapitál, kterou vypočetla Komise, je však nutno interpretovat velmi opatrně.
These implicit rates of tax on capital supplied by the Commission must, however, be approached and interpreted with caution.
Je vhodná pouze k hrubé orientaci při srovnávání jednotlivých zemí.
They provide a rough means of comparing countries.
Její časový průběh může naproti tomu svádět k chybným závěrům, jelikož ITR podstatným způsobem přeceňuje skutečné zdanění kapitálu v době značného rozmachu na burze a kapitálových trzích.
Comparing trends in ITRs over time can be misleading, however, as the ITR significantly overestimates the real rate of tax on capital at times of booming stock exchanges and financial markets.
Vedle snižování daní ze zisku právnických osob dochází ve zvýšené míře také ke snižování daňového zatížení u soukromých kapitálových příjmů.
In addition to corporate profits, the tax burden on private capital income is also being steadily lightened.
To se projevuje v celoevropské tendenci vedoucí k zavedení systému dvojího zdanění příjmu.
This is demonstrated by the EU-wide trend towards a dual system of income taxation.
V rámci tohoto systému už nedochází k progresivnímu zdanění úroků a dividend, nýbrž k jejich zdanění pomocí jednotné sazby (tzv. Flat Tax), která je mnohem nižší než nejvyšší daňové sazby používané pro zdanění práce.
Consequently, income from interest and dividends is no longer taxed progressively, but subject to a fixed-rate 'flat tax' set far below the top rates of tax on earned income.
Jelikož kapitálové příjmy jsou mnohem koncentrovanější než osobní příjmy, představuje zavedení tohoto dvojího systému zdanění větší úlevu na daních ve prospěch nejmajetnějších.
Since capital income is much more concentrated than labour income, the introduction of a dual system of income tax amounts to a large measure of tax relief in favour of the wealthiest.
Avšak i při zdanění práce dochází v rámci Evropské unie ke značným změnám.
However, there have also been significant changes in the EU in relation to the taxation of income from employment.
Přestože v posledních deseti letech zůstala průměrná daňová sazba na práci v podstatně beze změny, dochází k posunům mezi poměrem různých příjmových skupin, od nichž se tyto daně vybírají.
While the average rate of tax on income from employment has been largely unchanged for the last ten years, there has been a change in the proportion of taxes provided by the various income groups.
Toto snížení daní znamená přesun daňové zátěže z vysokých na nižší příjmy.
Reductions of this kind confirm the shift in the tax burden from high- to low-income earners.
V mnoha východoevropských zemích byla zavedena jednotná daňová sazba na všechny druhy příjmů.
Several eastern European countries have introduced a flat tax on all personal income.
Od poloviny 90. let došlo v rámci EU k největšímu navýšení u nepřímých daní, zejména u daně z přidané hodnoty.
The tax segment that has grown most sharply since the mid-90s across the EU is indirect taxation, and above all VAT.
Smluvně sjednané pásmo od 15 do 25 % využívají především členské státy s podprůměrnými daňovými sazbami, které se posléze pohybují směrem k horní hranici (viz graf č. 4).
In particular, Member Stats with below-average VAT rates have used the corridor of between 15 and 25% allowed under Community law to move towards the upper limit of the spectrum (Figure 4).
Kromě daně z přidané hodnoty byly ve většině zemí EU zavedeny nebo se zvýšily tzv. ekologické daně na elektřinu, plyn, benzín a topný olej.
In addition to VAT, most EU countries have introduced or increased 'eco-taxes' on electricity, gas, petrol and heating oil.
Pokud tyto daně zdražují spotřebu energie v průmyslu, dá se jim připisovat pozitivní ekologický účinek.
To the extent that these taxes increased the cost of energy use for industry, they can be said to have had a positive environmental effect.
Obvykle jsou však velkorysé výjimky udělovány právě průmyslovým podnikům, zatímco domácnosti musejí platit daně v plné výši.
However, as a rule industrial undertakings were provided with generous derogations, while private households bore the full brunt of the taxes.
Za těchto okolností se účinek tzv. „zelených“ daní omezuje především na zatížení osob s nižšími příjmy, neboť chudší domácnosti vydají větší část svého příjmu za účty za energii a topení.
In these circumstances, the effect of the so-called 'green' taxes is to place a particular burden on low-earners, as poorer households spend a higher proportion of their income on energy and heating costs.
Podobně mají vysoké daně z benzínu kladný vliv na životní prostředí, jen pokud je k dispozici levná a atraktivní veřejná doprava.
Also, higher taxes on petrol only have a beneficial impact on the environment if inexpensive and attractive public transport alternatives are available.
Jinak je zdaněna pouze spotřeba, a to obvykle se zpětným účinkem.
Otherwise their only effect is to tax consumption, with the usual regressive effect.
Proto je postoj Komise, že „v rámci […] zvyšování míry zaměstnanosti může rovněž pomoci přesun od zdanění práce ke spotřebním daním a/nebo daním za znečišťování“ ( KOM(2005)0532 ) nepřesvědčivý.
The Commission's view that 'a shift from labour to consumption and/or pollution taxes could help […] to increase employment levels' (COM(2005) 532), is not, therefore, convincing.
Výsledkem daňové soutěže v EU není ani tak snížení celkových příjmů z daní, jako strukturální změna daňového systému.
The consequences of tax competition in the EU are therefore not so much a decline in total tax revenues as a structural change in tax systems.
Tato změna se týká především účinku přerozdělování daní.
This change primarily effects the way tax is distributed.
Všechny uvedené změny ulevují osobám s vyššími příjmy, zatímco na spodním konci stupnice příjmů dochází ke zvýšení daňového zatížení.
All the changes mentioned have the effect of reducing the tax burden on higher income earners, while the tax burden is increasing at the opposite end of the income scale.
Stejným způsobem působí snižování daní právnických osob, pokles nejvyšších daňových sazeb, přechod k dvojímu systému zdanění příjmů a dále všeobecná změna orientace z přímých na nepřímé daně.
This result is the effect of lowering corporation tax, cutting top income tax rates and switching to a dual income tax system, and of the general shift of emphasis from direct to indirect taxation.
Namísto odstraňování sociálních rozdílů daňový systém dále zvyšuje rozdíl mezi bohatými a chudými.
The tax system, instead of reducing social inequalities, is deepening the chasm between rich and poor.
V souvislosti s tím není důvod rozlišovat mezi „škodlivou“ a „zdravou“ soutěží.
There is therefore no justification for distinguishing between 'harmful' and 'beneficial' tax competition.
Přerozdělení příjmů odzdola nahoru je škodlivé v každém případě.
Redistributing income upwards is harmful in any event.
Toto přerozdělení podkopává sociální rovnováhu, snižuje účinnou poptávku a vede vytváření nevyužitých kapacit, nižšímu růstu a vyšší nezaměstnanosti.
It undermines social equilibrium, reduces effective demand and leads to unused capacities, low growth and high unemployment.
Z dlouhodobého hlediska může regresivní restrukturalizace daňového systému snížit také příjmy státního rozpočtu.
In the long run, a regressive restructuring of the tax system is also likely to diminish public revenues.
Ve skutečnosti se příjmy z daní snižovaly od konce devadesátých let (viz graf č. 5).
Actually, total tax revenues have declined since the end of the 1990s.
Bude-li tento trend pokračovat, bude ohroženo financování základních veřejných služeb a veřejných investic.
(Figure 5) If this trend continues, the funding of essential public services and public investment will be at risk.
Zdroj: databáze Ameco, Komise EU
Source: Ameco database, EU Commission
Suverenitu zemí v daňové oblasti nenarušují pouze tržní síly.
National sovereignty in tax issues, however, is not only undermined by market forces.
Přestože se Smlouva o EU nezabývá problematikou přímých daní, svými ustanoveními omezuje daňovou politiku členských států.
The EU Treaty, while not covering direct taxation, still restricts the tax policies of the Member States with its provisions.
Je stále více podniků, které za použití těchto ustanovení obvinily v posledních letech svou vládu na základě argumentu, že daňové sazby jednotlivých států porušují právo EU.
Hence, in recent years, companies have increasingly taken governments to court claiming that national tax laws were breaching European law.
Svými rozhodnutími Evropský soudní dvůr vytváří už řadu let negativní evropské daňové právo, které označuje národní ustanovení v oblasti daní za protiprávní, a podkopává tím výběr daní v jednotlivých členských státech.
With its rulings the ECJ has created a pernicious body of European tax law that has contributed to the erosion of national tax revenues by increasingly outlawing national provisions.
Daňový systém, který by skutečně přispíval k růstu, vyšší zaměstnanosti a sociální rovnováze, vyžaduje koordinaci mezi členskými státy EU a zvrácení vývojové tendence posledních dvaceti let.
The introduction of a tax system that contributes to growth, employment and social balance requires coordination between EU Member States to reverse the trends of the last two decades.
PE 390.591v02-00
PE 390.591v04-00
PŘÍLOHA I: Petice, které obdržel Evropský parlament...............................................................16
ANNEX I: Petitions received by Parliament................................................................................16
PŘÍLOHA II – Přehled petic obdržených v roce 2006 podle jazyka, v němž byly napsány...........17
ANNEX II - Statistics of the petitions received in 2006 based on the language of the petitions......17
PŘÍLOHA III: Korespondence výboru.......................................................................................18
ANNEX III: Correspondence received by the Committee...........................................................18
PŘÍLOHA IV: Petice projednávané ve výboru v roce 2006 (body A).........................................19
ANNEX IV: Petitions discussed in the Committee in 2006 (A points)..........................................19
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................20
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
o jednáních Petičního výboru v průběhu parlamentního roku 2006
on the deliberations of the Committee on Petitions during the parliamentary year 2006
– s ohledem na zprávu Petičního výboru ( A6‑0392/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0392/2007 ),
A. vzhledem k tomu, že petiční právo je jakožto základní právo neodmyslitelně spjato s občanstvím Evropské unie,
A. whereas the right to petition is a fundamental right inextricably linked to citizenship of the European Union,
C. vzhledem k tomu, že Parlament, Rada i Komise jsou vázány ustanoveními Smluv týkajícími se petičního práva a dohodly se, že zajistí interinstitucionální kontrolu projednávání petic,
C. whereas Parliament, the Council and the Commission are all bound by the provisions in the Treaties on the right to petition and have agreed to guarantee the inter-institutional follow-up on petitions,
D. vzhledem k tomu, že výkon tohoto práva významně napomáhá úsilí Evropské unie obnovit spojení s občany a ukázat, jaká jsou očekávání evropské veřejnosti,
D. whereas the exercise of that right significantly contributes to the efforts of the European Union to reconnect with its citizens and offer an insight into the expectations of the European public,
E. vzhledem k tomu, že prostřednictvím petic se mohou občané podílet na dohledu nad prováděním a uplatňováním evropských právních předpisů ze strany vnitrostátních, oblastních a místních orgánů,
E. whereas petitions constitute a means by which citizens can contribute to the monitoring of the transposition and implementation of European legislation by national, regional and local authorities,
F. vzhledem k tomu, že petice představují nástroj, kterým lze hodnotit dopad evropských právních předpisů a politik na jednotlivce a upozornit Evropský parlament na nejednoznačnost a nesprávné uplatňování těchto předpisů a politik, což má přímý dopad na samotné jejich cíle,
F. whereas petitions represent a tool for assessing the impact of European laws and policies on individuals and alerting the European Parliament as to the ambiguities and misapplications of those laws and policies which have a direct impact on their very goals,
G. vzhledem k tomu, že množství petic prohlášených za nepřípustné se v roce 2006 ustálilo na přibližně jedné třetině jejich celkového množství, což svědčí o tom, že je stále ještě potřebné zajistit řádnou informovanost občanů EU o kompetencích Evropské unie a jejich orgánů,
G. whereas the number of petitions declared inadmissible remained constant in 2006, at about one-third of the total, reflecting a continuous need to ensure that EU citizens are properly informed about the competencies of the European Union and those of its institutions,
H. vzhledem k tomu, že je nutno mít na paměti, že ne všechny obdržené a prošetřené přípustné petice přinesou občanům EU uspokojivý výsledek, ale nemalá část petic skutečně vede k vyřešení konkrétního problému nebo k upozornění na určitou záležitost, což může později Parlamentu posloužit při jednání o nových právních předpisech Společenství,
H. whereas it must be recorded that, naturally, not all admissible petitions received and investigated provide EU citizens with satisfaction but that a reasonable proportion of petitions do lead to the resolution of a particular problem, or highlight a particular concern, which may later serve Parliament when negotiating new Community legislation,
I. vzhledem k tomu, že při posuzování petic jsou stále odhalovány přetrvávající nedostatky v uplatňování právních předpisů Společenství ze strany členských států, a vzhledem k tomu, že v souvislosti s uplatňováním určitých environmentálních norem zřejmě dochází ke strukturálním problémům, což je zejména případ článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin
I. whereas the examination of petitions has continued to reveal persistent weaknesses in the implementation by Member States of Community law, and whereas there appear to be structural problems related to the implementation of certain environmental norms, notably, Article 6 of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
L 206, 22.7.1992, s. 7. (směrnice o ochraně stanovišť) a článku 4 směrnice 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí
7. (the Habitats Directive) and Article 4 of Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects certain public and private projects on the environment
L 175, 5.7.1985, s. 40. ve znění směrnice Rady 97/11/ES ze dne 3. března 1997
40. , as amended by Council Directive 97/11EC of 3 March 1997
K. vzhledem k tomu, že v jiných případech kroky učiněné Komisí v souvislosti s plněním povinností „strážkyně smluv“ podle článku 211 Smlouvy o ES – jako rychlé rozhodnutí zahájit proti Španělsku řízení o porušení pravidel Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek a včasné opatření zabraňující nenávratným škodám na životním prostředí v Polsku – byly chvályhodné,
K. whereas, in other cases, the steps taken by the Commission in carrying out its duties under Article 211 of the EC Treaty as 'guardian of the Treaties' – such as the prompt decision to initiate proceedings against Spain for infringement of the rules of Community law on public procurement and the timely action taken to prevent irreversible damage to the environment in Poland – have been commendable,
L. vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Petičním výborem a Komisí je i nadále rozhodující pro účinné vyřizování petic a poskytování nejlepší možné nápravy problémů předkladatelům petic,
L. whereas the cooperation between the Committee on Petitions and the Commission remains critical in dealing effectively with petitions and providing petitioners with the best redress to their problems,
M. vzhledem k tomu, že okamžité sjednání nápravy v případě nesprávného uplatňování evropských právních předpisů je velmi důležité a že při vydávání doporučení je třeba brát v úvahu specifické okolnosti každého případu,
M. whereas the promptness of the redress in cases of misapplication of European legislation is highly important, and whereas the specific circumstances of each case should be taken into account when recommending solutions,