natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Velké množství rybolovných zdrojů s tržní hodnotou je v celosvětovém měřítku nadměrně využíváno, což je do značné míry důsledkem nesouladu mezi odhady vědeckých studií a přesností v regulaci a řízení rybolovných zdrojů.
At world level, a large number of the main stocks of species of commercial value are over-exploited, largely due to the disjunction between the forecasts made as part of scientific assessments and the degree of precision in the regulation and management of fisheries.
Úmluva OSN o mořském právu z roku 1982, a zejména články 61 a 64, stanoví základní kritéria řízení populací ryb ve výsostných hospodářských zónách.
The 1982 United Nations Convention on the Law of the Sea, in particular Articles 61 to 64 thereof, lay down the basic criteria for the regulation of fish stocks in the exclusive economic zones (EEZs).
Cílem této úmluvy je zachování těchto populací tak, aby bylo možné optimálně využívat rybolovné zdroje.
The objective is to conserve these stocks in such a way as to allow optimum utilisation of fishery resources.
Řízení rybolovu se opíralo o tzv. referenční údaje , které pomáhaly provozovatelům při rozhodování s cílem zabránit situacím, které by mohly ohrozit rybolovný zdroj.
Fisheries management has used reference points , which help managers to take decisions with the aim of avoiding situations that will endanger the resource.
První referenční údaje měly podobu cílových referenčních bodů, tzn. bodů, které stanovovaly určitý cíl, jehož bylo nezbytné v řízení rybolovných zdrojů dosáhnout.
The first reference points took the form of Target Reference Points (TRPs), i.e. setting a target to be reached in fisheries management.
S ohledem na riziko, které přestavovalo překročení těchto hodnot, bylo však zapotřebí zavést limitní referenční body, tzn. hranice, které by zabraňovaly nadměrnému odlovu.
However, owing to the risks posed when these targets are exceeded, it was considered necessary to set Limit Reference Points (LRPs), i.e. thresholds that will prevent over-fishing from arising.
Přechod od referenčních údajů vycházejících z matematických výpočtů optimální úrovně k referenčním údajům zaměřeným na ochranu a zachování druhů, které stanoví hranici mezi racionálním využíváním druhů a neudržitelným využíváním, vyžaduje, aby se rozhodlo, co je možné považovat za únosnou hranici rizika, hranici, která musí zohledňovat nespolehlivost z hlediska biologického stejně jako chyby vzniklé při měření a při vypracování a uplatňování modelů.
The transition from reference points based on mathematical optimum levels to reference points based on conservation or protection, marking the boundary between rational exploitation and unsustainable exploitation, requires decisions on the question of what is the acceptable level of risk, a level which must take account of both biological uncertainty and uncertainty arising from errors of measurement and the drawing-up and application of models.
Toto rozhodnutí o přijatelných rizicích je nezbytným a základním prvkem v procesu rozhodování provozovatelů.
This decision on acceptable risk is both inevitable and essential in the management decision-making process.
Maximální udržitelný výnos
Maximum Sustainable Yield
Maximální udržitelný výnos je referenční údaj, jehož cílem je maximalizovat hospodářský výnos určitého druhu ve vztahu k biologické kapacitě zdroje.
Maximum Sustainable Yield (MSY) is a reference point whose objective is to maximise the economic yield of a fishery in relation to the biological capacity of the stock.
Tento údaj je prezentován jako teoretický bod na křivce, kde jedna souřadnice představuje velikost biomasy a druhá souřadnice úmrtnost, tj. intenzita rybolovu (F) + přirozená úmrtnost druhu, a je bodem přímo předcházejícím bodu, ve kterém se určitá populace ryb začíná snižovat.
It is represented as a theoretical point on a curve where one coordinate represents the size of the biomass and the other represents mortality, i.e. fishing effort (F) plus the natural mortality of the species, and is the point immediately preceding the point at which a stock will start to decline.
Pod tímto bodem by určitý druh měl být teoreticky v dobrém biologickém stavu, rybolovný zdroj však nedosáhne maximálního výnosu, neboť není plně využíván.
Below this point, the stock would theoretically be in a sound biological state, but the fishery would not reach its maximum profitability, since the stock would not be fully exploited.
Naopak překročení tohoto bodu by znamenalo, že určitý druh začne být využíván nad úroveň své schopnosti obnovovat se, rybolovný zdroj dosáhne během určité doby svého maximálního výnosu, tento výnos přitáhne zájem dalších rybářů o využívání tohoto druhu a ten začne slábnout, což postupně urychlí ztrátu výnosnosti.
On the other hand, going beyond that point would mean that the stock begins to be exploited above its regeneration capacity, fisheries would reach maximum levels of profitability for a certain time, that profitability would attract more fishermen to exploit the resource and stocks would begin to decline, which would lead to a gradually accelerating loss of profitability.
Právě fáze nadměrného rybolovu bývá běžně doprovázena faktorem nadměrné kapacity.
This is the over-fishing phase, which is normally accompanied by over-capacity.
Při využívání tohoto modelu pro praktické řízení vyžaduje odhad MSY, aby byl model statisticky přizpůsoben historickým údajům, neboť se předpokládá, že předchozí podmínky se budou v podobné formě opakovat pravděpodobně také v budoucnosti .
When this model is applied to practical management, estimating the MSY requires a statistical adjustment to the model in line with historical data, assuming that past conditions are similarly likely to recur in the future .
Nicméně dochází-li několik po sobě následujících let k nedostatečnému dorůstání populace ryb, vede úmrtnost F MSY k odlovu, který je hluboko pod úrovní, kterou ukazuje model, zatímco snaha o dosažení odlovu podle MSY, který byl odhadnut v modelu, by vyžadovala odlov, který přesahuje úroveň F MSY .
However, in a series of years with poor recruitment, F msy mortality will produce a catch far below that indicated by the model, whilst attempting to catch the MSY forecast in the model would entail fishing above the F msy .
A je třeba vzít v úvahu skutečnost, že relativně nepřetržité dorůstání druhů rok za rokem je spíše výjimkou, nežli pravidlem .
It should also be borne in mind that relatively constant recruitment year after year is more the exception than the rule .
Také je nesprávné se domnívat, že stanovený poměr intenzity rybolovu a úmrtnosti umožní udržovat do nekonečna určitou úroveň nadměrné produkce, aniž by přitom byly zohledněny faktory týkající se životního prostředí.
It is also mistaken to assume that a given level of fishing effort/mortality would make it possible to maintain a certain degree of excess production indefinitely without taking account of environmental factors.
To vedlo ke stanovení úrovně intenzity rybolovu, která odpovídá dvěma třetinám intenzity nezbytné k dosažení MSY, což umožňuje odlov odpovídající přibližně 80 % MSY.
This has led to an effort level being set corresponding to two-thirds of the effort necessary to obtain the MSY, with the result that a catch amounting to around 80% of the MSY is permitted.
Racionálnějším výkladem MSY pro populaci ryb, která čelí změnám v dorůstání, by bylo dosáhnout odlovu, který by bylo možné provádět nepřetržitě za rozumného předpokladu, že zdroj nebude ohrožen.
A more rational interpretation of the MSY for a stock subject to recruitment variations would take the form of the catch which could be taken in the very long term with an acceptable probability that the stock will not be threatened.
Mezinárodní rada pro průzkum moří se domnívá, že v rámci řízení rybolovných zdrojů je tento výklad z dlouhodobého hlediska přijatelnější.
The ICES has been considering this interpretation as the most appropriate long-term approach to fisheries management.
Na závěr této stručné analýzy referenčních bodů lze obecně říci, že v rámci regulace rybolovných zdrojů přesahují cíle pouhou maximalizaci výnosu, a proto mnoho autorů poukazuje na skutečnost, že nejasně formulované cíle regulace jsou jednou z hlavních překážek stanovení referenčních bodů a jejich plnění.
To conclude this brief analysis of reference points, it might be noted that, in general, objectives in the context of fisheries regulation go beyond simply maximising yield , and many authors identify the lack of clearly defined regulation objectives as one of the main obstacles in the way of establishing and complying with reference points.
Z tohoto důvodu je nezbytné, aby ti, kdo využívají určitý rybolovný zdroj, souhlasili s cíli regulace pro tento zdroj.
It is therefore vital that the beneficiaries of a fishery accept the regulation objectives for that fishery.
Dosud byly komplexní cíle jen zřídka stanoveny jako součást regulační strategie a ještě vzácněji jsou spojovány s prostým technickým referenčním údajem.
Until now, there have been very few examples where multiple objectives have been formally incorporated within a regulation strategy, let alone linked to a simple technical reference point.
Tato metodologie, která číselně vyjadřuje a odhaduje cíle zúčastněných stran, se jeví jako vhodná pro dosažení shody při stanovování komplexních cílů.
This methodology, which quantifies and gives a weighting to the objectives of beneficiaries, appears to be a reasonable means of reaching agreements where there are many different objectives.
Nakonec je třeba poznamenat, že sílí snahy o využití koncepce ekosystému jako základu pro stanovení limitních hodnot využívání zdrojů.
Finally, it should be pointed out that there is a growing trend towards including ecosystem concepts as a basis for setting limits on exploitation.
Přestože toto pojetí není dostatečně rozvinuto, srovnáme-li je s koncepcemi, jejichž základem je jediný druh, měly by být vodítkem při navrhování budoucí podoby regulace rybolovných zdrojů.
Even though these concepts are not sufficiently developed by comparison with concepts based on a single species, they should provide a guide for the future of fisheries' management.
Shrnutí sdělení Komise
Summary of the Commission communication
Ve svém sdělení Evropská komise navrhuje změnit způsob regulace rybolovných zdrojů tím, že se zavede model jejich řízení, jenž by umožňoval udržitelné využívání rybolovných zdrojů s cílem zaručit životaschopnost tohoto odvětví.
In its communication, the Commission proposes a change in fisheries regulation through a change in the management model that will allow the sustainable use of fisheries resources in order to guarantee the industry's viability.
Slovy Komise, je načase „snažit se o úspěch, a nikoli jen hledat možnosti, jak se vyvarovat neúspěchům“.
In the Commission's own words, fisheries should be managed 'looking for success rather than to seek merely to avoid failure'.
Jejím východiskem pro dosažení tohoto cíle je politický závazek, který EU a její členské státy přijaly na Světovém summitu v Johannesburgu, a to dosáhnout nejpozději roku 2015 maximálního udržitelného výnosu (MSY).
It takes as its starting point the political commitment given by the EU and its Member States at the Johannesburg Summit to achieve the MSY by 2015.
Klíčové prvky systému řízení prostřednictvím MSY jsou podle Komise tyto:
According to the Commission, the key points of an MSY-based management system are:
§ jde o systém dlouhodobého řízení, který zaručuje udržitelnost i optimální využití produktivního potenciálu;
§ it is a long-term management system that guarantees both the sustainability and the optimum exploitation of the productive potential ;
§ systém však přinese své plody pouze, pokud se rybolov výrazněji omezí během přechodného období;
§ the benefits of the system can only be obtained by exercising more restraint in fishing during a transitional period;
§ finanční pomoc, kterou poskytne Evropský rybářský fond (ERF), přispěje ke zmírnění sociálně-ekonomických dopadů těchto omezení.
§ the financial assistance foreseen under the European Fisheries Fund (EFF) will help to mitigate the social and economic repercussions of such restraint.
Hlavními výhodami , které podle Komise tento nový model řízení přinese, jsou:
The main benefits that, according to the Commission, will be obtained through this new management model are:
§ zvrácení současného trendu snižování populací, což umožní rovněž vytváření četnějších populací a zajistí rybářům vyšší příjmy;
§ the reversal of the current decline in stocks, whilst also allowing the development of larger stocks and improving the guarantees as regards higher income for fishermen;
§ omezení výmětů prostřednictvím snížené úmrtnosti ryb v důsledku odlovu.
§ a reduction in discards resulting from the reduction in fishing mortality.
Aby bylo vzhledem k současnému modelu dosaženo zlepšení a aby se populace ryb ustálila na určité úrovni, což umožní její udržitelný a trvalý odlov, navrhuje Komise mimo jiné vytvořit dlouhodobou strategii, vymezit přiměřené úrovně odlovu pro každý druh na základě nejlepších vědeckých stanovisek, snížit intenzitu rybolovu a úroveň úlovků a změnit technická opatření; tyto kroky by byly podniknuty ve spolupráci s odvětvím rybářství a při zohlednění zřejmých sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů.
In order to obtain improvements to the current model and with the aim of placing fish stocks at a particular level so that they can be harvested at a sustainable and steady rate, the Commission proposes measures such as establishing a long-term strategy, defining what level of catch is appropriate for each stock on the basis of the best scientific advice, reducing effort and catches and adjusting the technical measures, whilst ensuring that the industry is involved in the entire process and taking account of the undoubted social, economic and environmental repercussions.
Vzhledem k jeho dopadům je jedním z nejpodstatnějších aspektů sdělení řízení změn intenzity rybolovu.
One of the key aspects of the communication, given its repercussions, concerns managing the adjustment in fishing effort .
Komise konstatuje, že existují dvě možná řešení: snížení rybolovné kapacity, investic a zaměstnanosti na úroveň nezbytně nutnou k provozování rybolovu v míře umožňující dosáhnout maximálního udržitelného výnosu nebo zachování současné úrovně zaměstnanosti za cenu hospodářské neúčinnosti , což by znamenalo zachovat velikost rybářského loďstva, ale omezit počet dní na moři.
The Commission states that there are two solutions: reducing fishing capacity, investment and employment to no more than what is needed to fish at the MSY level or maintaining current levels of employment at the price of economic efficiencies , which would amount to maintaining the size of the fleet but imposing restrictions on the number of fishing days at sea.
Evropská komise podporuje spíše snížení kapacity , což zdůvodňuje jednoduchým argumentem, že ostatní strategie jsou obtížně uplatnitelné a sociálně nepřijatelné.
The Commission inclines towards reducing capacity , which it justifies with the simple argument that other strategies have created problems of enforcement and of social acceptance.
Prvními kroky, které je třeba podniknout, bude vytvoření plánů pro skupiny populací, které jsou loveny společně, v nichž se stanoví parametry intenzity rybolovu (umožněné víceletými celkovými přípustnými odlovy), jakož i nová technická opatření, budou-li považována za nezbytná.
The first steps to be taken would be to establish plans for groups of fish stocks that are caught together, setting parameters for fishing effort (making multiannual TACs possible) and new technical measures where they are considered necessary.
Tyto plány budou aktualizovány každých pět let.
The plans would be updated every five years.
Komise bude věc konzultovat s regionálními poradními sbory.
The Commission will consult the Regional Advisory Councils.
Tento model je navíc provázen řadou závažných problémů, které sdělení neanalyzuje, které však logicky souvisejí s budoucím úspěchem či nezdarem jeho uplatňování.
Furthermore, the model poses a series of significant problems that are not analysed in the communication but will naturally have an influence on the future success or failure of the model's application.
Komise zdůvodňuje tento nový návrh závazky, které na sebe EU vzala v roce 1992 na Světovém summitu v Johannesburgu o udržitelném rozvoji , vycházejícím z Deklarace z Rio de Janeira z roku 1982, která je sama založena na Úmluvě OSN o mořském právu (UNCLOS).
The Commission justifies the new proposal on the basis of the commitments given by the EU at the 1992 Johannesburg Summit on Sustainable Development , commitments which were themselves based on the 1982 Rio de Janeiro Declaration, which was in turn based on the United Nations Convention on the Law of the Sea.
Je třeba zdůraznit, že úmluva UNCLOS používá tento pojem spíše jako orientační ukazatel, který je vhodné zohlednit při řízení rybolovných zdrojů, než jako závazný model, a tato interpretace modelu MSY je bližší principu udržitelného rozvoje než restriktivnímu matematickému modelu, neboť zohledňuje environmentální a hospodářské faktory, jakož i vzájemné vztahy zdrojů.
It should be stressed that the UNCLOS Convention uses this concept more as a guideline to be followed in fisheries management than as an imperative, and this interpretation of the MSY is closer to the concept of sustainable development than the restrictive concept of the mathematical model, since it takes account of environmental and economic factors and the interrelationship between resources.
Johannesburský závazek je navíc politickou dohodou, která však není právně závazná.
Furthermore, the Johannesburg commitment is a political agreement but is not legally binding.
Nejklasičtější model MSY formulovaný Gordonem-Schaefferem, který je typický pro šedesátá a sedmdesátá léta, je atraktivní, neboť vyžaduje jen velmi omezené množství údajů – údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu – a navíc se vyznačuje tím, že jde o model určený pro jediný druh, avšak právě z tohoto důvodu ho nelze uplatnit na rybolovné zdroje, které tvoří více druhů, jež v EU převládají.
The most classic MSY model, that drawn up by Gordon-Schaeffer, which is characteristic of the 1960s and 1970s, is an attractive model because it requires a very limited number of data, data on catches and on fishing effort, and it relates to a single species, but precisely for this reason it is not applicable to multi-species fisheries, which is mostly the case in the EU.
Na druhé straně je MSY specifickým modelem zaměřeným na produkci, a jeho účinnost tudíž závisí na tom, do jaké míry se přibližuje realitě .
Furthermore, MSY is a specific production model, and its effectiveness will therefore depend on how close it is to the actual situation .
Nejdůležitější argumenty používané proti MSY jsou založené především na nedostatečné spolehlivosti údajů , jelikož tento model nezohledňuje žádnou významnou změnu ve struktuře populace; pokud k takové změně dojde, nelze použít MSY jako referenční údaj, neboť při odlišnosti skutečných hodnot může dojít k nadměrnému odlovu zdrojů.
The main arguments cited against MSY are chiefly based on the lack of certainty with regard to data , since it does not take account of any substantial change in the structure of the stock and, if such changes occur, they invalidate its use as a reference point, since the resulting deviation from the actual figures may lead to over-exploitation of the stock.
Z tohoto důvodu se někteří autoři domnívají, že by bylo vhodné uplatnit i na MSY určitý preventivní limit, který by odpovídal 2/3 intenzity rybolovu stanovené dle MSY.
Some authors therefore recommend also applying a precautionary limit to the MSY equivalent to two-thirds of the fishing effort based on the calculation set by the MSY.
Vidíme tudíž, jak se realistickým uplatňováním původně jednoduchého schématu situace stále více komplikuje.
This illustrates how, starting from a simple idea, a realistic application of the model leads to increasing complexity.
Ve skutečnosti je výpočet MSY již sám o sobě komplikovaný, neboť se opírá o znalost čistého nárůstu druhu, tj. o rozdíl mezi úmrtností a rozmnožováním, který je velmi obtížné stanovit, jelikož populace mají historicky čím dál tím méně konstantní chování z důvodu významných environmentálních změn.
In fact, calculating the MSY is in itself a complex matter, since it is based on knowledge of the net increase in the species, i.e. the difference between mortality and reproduction, which is extremely difficult to establish since stocks do not show constant behaviour in the past and they are subject to greater environmental impacts.
Jak ukázalo slyšení v rámci Výboru pro rybolov, koncepce MSY není modelem empirickým, nýbrž teoretickým, a jde tedy především o to, zda by měl být využíván coby nástroj řízení zdrojů, a zejména těch, jejichž situace není dobrá.
As shown by the hearing held in the Committee on Fisheries, the notion of MSY is not empirical but theoretical, which means that the debate focuses on whether or not it is desirable to use MSY as an instrument for resource management, particularly for resources that are in poor condition.
V těchto případech musí být dle úmluvy UNCLOS prvořadým cílem zlepšení jejich situace a odvrácení nebezpečí nadměrného odlovu.
In these cases, according to UNCLOS, the key objective must be for their situation to improve and to remove them from the threat of over-exploitation.
Je proto třeba se soustředit na to, jak vytvořit systém řízení, který by tuto obnovu zaručoval, aniž by bylo nutné použít konkrétní matematický model.
The discussion must therefore focus on achieving a management system that guarantees this recovery without this entailing any obligation to use a particular mathematical model.
Další zásadní nevýhodou tohoto modelu, která – jak jsme již uvedli – se obzvláště dotýká vod Společenství, se zakládá na skutečnosti, že jde o modely zaměřené pouze na jeden druh a není možné je přizpůsobit pro rybolovné zdroje tvořené více druhy.
A further key criticism of this model that particularly affects Community waters, as has already been noted, is precisely the fact that such models are geared to a single species and are therefore not appropriate for multi-species fisheries .
Pokud by se totiž uplatnil stejný model MSY na několik druhů zároveň, hodnota MSY pro hlavní druh by mohla vést k nadměrnému odlovu ostatních druhů.
In fact, if the same MSY model is applied to various species, the MSY point for the principal species may lead to the others being over-exploited.
Za těchto podmínek by tedy model měl být založen na MSY toho druhu, jehož situace je nejhorší, což by mělo za následek značné hospodářské i sociální náklady, neboť by bylo nutné omezit i odlov ostatních druhů, aniž by jejich biologická situace byla nutně nepříznivá.
In such cases, the model would therefore have to be set on the basis of the MSY for the species that is in the worst state, which would lead to high economic and social costs since fishing for the other species would have to be reduced, even though they were not in a poor biological state.
Pro zóny, jako je např. Středozemní moře, se tento model také nezdá být nejlepším řešením , neboť vhodnější by byl komplexní přístup, jehož cílem by byla optimalizace s přihlédnutím k ochraně různých zdrojů.
For areas such as the Mediterranean , the model would not be the best solution , and it might be more useful to adopt a multi-objective approach geared to optimisation whilst taking account of the preservation of the various resources.
Tento model nevyhovuje rovněž pro pelagické druhy , jelikož jeho zásadním prvkem je rovnováha populace, kterou se obecně dynamika těchto populací nevyznačuje.
The model is also unsuitable for pelagic species since the balance in the stock is a key element, and this is not generally a feature of the dynamic of such stocks.