natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropská Komise KOM(2004)0343 , únor 2004 Mnohé z regionů, které tehdy přistoupily k EU, jsou dnes nad hranicí 75 % resp. 90 %.
Many of the former candidate regions have now passed the 75% or 90% thresholds.
Bilance rozšíření směrem na východ je o něco skromnější.
The results of eastward enlargement are rather more modest.
Problémy, kterým je nutno čelit, jsou však nesrovnatelně větší: Výchozí hospodářská úroveň byla nižší a zároveň byla nutná radikální změna politického systému.
However, it also represented an incomparably larger challenge: the point of departure for economic convergence was lower and at the same time a radical change had to be made to the political system.
S rozšířením z 15 na 25 členských států se rozloha EU zvětšila o 23 %, počet obyvatel se zvýšil o 20 %, ale tvorba hodnot vzrostla o pouhých 5 %.
The enlargement from 15 to 25 Member States meant that the EU grew by 23% in area and by 20% in population, but by only 5% in terms of added value.
I když průměrný příjem EU-10 vzrostl od roku 1997 ze 44 % na 50 % v roce 2005 průměrného příjmu EU-15
While the average income of the EU-10 managed to rise from 44% of EU-15 average income in 1997 to 50% in 2005
Některé výzkumné ústavy ovšem vycházejí z toho, že se růst ve státech EU-10 může částečně výrazně zpomalit a proces vyrovnávání by tak mohl trvat ještě podstatně déle.
Some economic institutes think that the growth of some EU-10 states may significantly fall off, thus slowing down the convergence process even more.
„Současná hospodářská situace v zemích střední, východní a jižní Evropy“, Vídeňský institut pro mezinárodní hospodářská srovnání, červenec 2005, údaje EUROSTATu 2006
“Die aktuelle Wirtschaftslage in den Länder Mittel-, Ost- und Südeuropas”, [The current economic situation in the countries of Central, Eastern and Southern Europe], Vienna Institute for International Economic Studies, July 2005; data from Eurostat, 2006.
Také v rámci EU-15 existuje mnoho nevyřešených strukturálních problémů a v důsledku globalizace se objevují nové „slabiny“ EU.
Even within the EU-15, however, many structural problems have still not been resolved, and new problems with business location are arising as a result of globalisation.
Řada regionů je postižena uzavíráním podniků a vysokou nezaměstnaností.
Many regions have been affected by business closures and high unemployment.
K vyrovnání výše uvedené hospodářské výkonnosti EU-10 na EU-15 dochází také proto, že hospodářský růst „staré patnáctky“ je poměrně slabý.
The above-mentioned convergence of the EU-10's economic performance with that of the EU-15 is partly the result of a relatively weak growth in the “old” EU-15.
K vyrovnávání ekonomik dochází v době, kdy jsou veřejné rozpočty ve většině členských států velmi napjaté.
In most Member States, economic convergence is fraught with budgetary problems.
Stačí uvést, že šest z deseti nových členských států (Polsko, Česká republika, Maďarsko, Slovensko, Malta a Kypr) porušilo pakt stability a růstu.
Six of the new Member States (Poland, Czech Republic, Hungary, Slovakia, Malta and Cyprus) have infringed the Stability and Growth Pact
„Nové členské státy a Pakt stability a růstu: potřeby přizpůsobení v perspektivě členství v eurozóně?“, příloha zprávy EUROFRAME-EFN, jaro 2006 Také rozpočty velkých členských států, jako je Německo a Francie, vykazují v posledních letech schodky, které jsou v rozporu s paktem stability.
"The new Member States and the Stability and Growth Pact: needs for adapting in the prospect of euro area membership?", Appendix EUROFRAME-EFN report, spring 2006. , while the larger Member States, such as Germany and France, have in recent years been running budget deficits exceeding Stability Pact limits.
Tím budou negativně ovlivněny možnosti a ochota členských států přispívat do rozpočtu EU, a tím i k politice soudržnosti.
This will have a negative impact on the extent to which many Member States are able and willing to make contributions to the EU budget and thus to cohesion policy.
K tomu přistupují ještě budoucí veřejné výdaje v souvislosti s demografickými změnami.
This is compounded by the prospect of the public expenditure occasioned by demographic change.
„Dopad stárnutí na veřejné výdaje: projekce pro členské státy EU-25 transferů v oblasti penzí, zdravotní péče, dlouhodobé péče, vzdělání a nezaměstnanosti (2004-2050)“, Evropská komise, Generální ředitelství pro hospodářské a finanční věci, zvláštní zpráva č. 1/2006, 13.2.2006 se uvádí, že podíl veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím populace stoupne v evropském průměru vůči HDP o 4 procentní body a průměrný meziroční růst EU-25 výrazně poklesne, a to ze 2,2 % v období 2004–2010 na 1,4 % mezi léty 2030 a 2050.
"The impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, health care, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)", European Commission, Directorate-General for Economic and financial Affairs, Special Report n° 1/2006, 13.2.2006. predicts a 4% increase in average EU expenditure on the elderly as a proportion of GDP accompanied by significant fall in the average growth rate for the EU-25 from 2.2% in the 2004-2010 period to 1.4% between 2030 and 2050.
Schopnosti přijímat nové členy a výzvy budoucích rozšíření
Absorption capacity and the challenge of future enlargements
V rozhodnutí předsednictví Rady EU
A decision of the EU Presidency
Schopnost přijímat nové členy s ohledem na politiku soudržnosti proto znamená, že by se „staré“ regiony / státy Společenství na základě „statistického efektu“ nesměly stát nezpůsobilými pro přijímání podpory, aniž by v nich došlo ke zlepšení konkurenceschopnosti a ke strukturálním změnám.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Ukončení poskytování podpory ze strukturálních fondů, příp. její postupné omezování v důsledku rozšíření na východ se stalo problémem pro řadu regionů EU-15.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Pokud by k EU nyní přistoupily všechny PKZ-9 najednou, ztratila by podle předběžných odhadů vědeckého oddělení Evropského parlamentu více než třetina dosavadních regionů, kterým je poskytována podpora, status regionu spadajícího do cíle 1
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
„Další rozšíření a politika soudržnosti“, sdělení oddělení strukturální politiky a politiky soudržnosti IP/B/REGI/NT/2006_08, leden 2006, viz tabulka č. 3 v příloze. .
"Future Enlargement and Cohesion Policy", Note by Specialist Unit on Structural and Cohesion Policy (Policy Department) IP/B/REGI/NT/2006_08, November 2006, see Table 3 in Annex.
Ztráta statusu regionu, kterému je poskytována podpora, by se nedotkla jenom pobaltských států a Slovenska.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Nejsilněji by byly postiženy Itálie, Německo, Malta, Španělsko, Řecko a Francie.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
Z Fondu soudržnosti (90 %) by musely být vyloučeny členské státy Řecko, Kypr a Slovinsko.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Česká republika by stála těsně před překročením hranice 90 %.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Vědecké odhady uvádějí, že kdyby dnes k EU přistoupily všechny PKZ-9 najednou, musel by být těmto zemím k dispozici rozpočet ve výši 150,2 miliardy EUR, aby mohly být uskutečněny investice strukturálních fondů, které jsou z dnešního pohledu pokládány za nutné
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
„Dopady dalšího rozšíření na regionální politiku EU, výpočty a vysvětlení k budoucímu rozdělení strukturálních fondů“, GEFRA, Společnost pro finanční a regionální analýzy, listopad 2006. .
"Die Auswirkungen der zukünftigen Erweiterungen auf die EU-Regionalpolitik, Berechnungen und Erläuterungen zur zukünftigen Verteilung der Strukturfonds", [Effects of future enlargements on EU regional policy, calculations and observations on the future distribution of the Structural Funds] GEFRA Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, November 2006.
Tato částka však nekoresponduje s výší potenciálního příspěvku PKZ-9 do strukturálních fondů (zvýšení o cca. 4 %).
This amount is totally out of proportion to the potential contribution of the ACC-9 to the structural budget (a 4% increase).
Takové zvýšení prostředků strukturálních fondů je politicky nereálné.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Málo účinné by bylo také odpovídající lineární snížení prostředků na podporu dosud podporovaných států: např. Polsko by takto muselo akceptovat snížení dosavadní podpory o téměř 50 %.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Je nutno vzít v úvahu, že popsané scénáře rozšíření se neuskuteční současně.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Jasné je doposud pouze to, že se statistický efekt zemí, které přistoupily v roce 2007, tedy Rumunska a Bulharska, projeví v příštím období poskytování podpory.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Stát se rychle členy EU je však také cílem všech zemí, které čerpají prostředky z předvstupní pomoci.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
V současné době nelze přesně předpovědět ani časový horizont, kdy jednotlivé země přistoupí, ani hospodářský vývoj EU.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
Není ani pravděpodobné, že dojde k předpokládané absorpci 4 % prostředků strukturálních fondů.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Rozsah příštích přistoupení je nicméně nutné jasně stanovit na základě platných strukturálních pravidel.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Již na základě tohoto zjednodušeného znázornění je zřejmé, že příští přistoupení všech států jako celku je z dnešního pohledu strukturální politiky pro Společenství velkým soustem.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Odhady však také ukazují, že se dopady na EU způsobené jednotlivými přistoupeními k Unii podstatně liší.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Zvláštní případ v každém ohledu představuje Turecko.
Turkey is a special case in every respect.
„Otázky plynoucí z perspektivy členství Turecka v Evropské unii“, pracovní dokument útvarů Komise SEK(2004) 1202, říjen 2004. .
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Další předběžné odhady předpokládají pro Turecko v roce 2025 jen pro strukturální politiku částku až 26 miliard EUR ročně
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
Úvahy zpravodaje
Rapporteur’s observations
Uvedené vývojové prognózy ukazují, že by se přijetím potenciálních kandidátských zemí ještě dále extrémně zvýšily regionální rozdíly v blahobyt mezi zeměmi rozšířené EU.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Tato výzva pro politiku soudržnosti zaměřenou na sblížení úrovně regionů se zvyšuje v důsledku napjaté situace ve veřejných rozpočtech a narůstajícího globálního konkurenčního tlaku také uvnitř EU-27.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Současně se od evropské strukturální politiky stále více očekává, že účinně přispěje k Lisabonské strategii.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Výzvy pro evropskou regionální politiku budou narůstat rychleji než prostředky, které bude mít k dispozici.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Stanovené cíle politiky soudržnosti lze zachovat pouze uplatňováním stupňovitých modelů v procesu rozšiřování a realizací reforem zvyšujících účinnost stávajících nástrojů.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Stupňovité modely regionální politiky
Graduated regional policy models
Je nutné zajistit také možnost odbourání , příp. přerušení opatření strukturální politiky.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Dále je nutné podrobněji definovat strukturální prvky „užší politiky sousedství“.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Prvky účinnější regionální politiky
Components of an efficient regional policy
Účinnosti regionální politiky lze dosáhnout, nebo ji dokonce zvýšit, prostřednictvím pákového efektu úvěrového financování.
The effectiveness of regional policy might be maintained or even enhanced by the leverage effect of loan financing , even when the margins for financial manoeuvre are limited.
Větší účinnosti evropské podpory by bylo možné dále dosáhnout na základě povinnosti vyššího národního spolufinancování ze strany přijímajících států a snadnějších možností soukromého spolufinancování evropských programů.
Greater effectiveness for European funding might also be achieved through higher national co-financing shares and simplified arrangements for private co-financing of European programmes.
Dále by se mělo uvažovat o vzájemné souvislosti mezi účinností politiky soudržnosti a hospodářskou politikou jednotlivých členských států.
Consideration should also be given to the link between the effectiveness of cohesion policy and national economic policies.
Společenství by proto mohlo přidělování prostředků podmínit dobrou národní politikou růstu .
The Community might therefore link the award of appropriations to a favourable national growth policy.
Hlavní oblasti podpory by se měly důkladně přezkoumat také z hlediska obsahu.
A radical rethink should also take place on the substance of funding priorities.
Zejména programy na podporu regionální konkurenceschopnosti by se měly více zaměřit na internacionalizaci regionálních ekonomik a vytváření mezinárodních klíčových infrastruktur s cílem více stimulovat růst.
In particular programmes for promoting regional competitiveness should concentrate more closely on the internationalisation of the regional economy and on building up key international infrastructures with a view to giving greater incentives to growth.
Strukturální fondy musí dále sehrávat významnější roli při zmírňování následků demografických změn a globalizace .
It is also essential that the structural funds play a more important role in cushioning the impact of demographic change and globalisation.
Účinnost dotací určených pro podniky je nutno velmi přísně posuzovat, protože nesmí mít rozhodující vliv na volbu lokality.
The effectiveness of business subsidies, on the other hand, should be subjected to critical examination, since they probably do not play a decisive role in determining business location.
Nakonec je nutno zvýšit transparentnost přidělování prostředků.
Finally, there needs to be greater transparency in the award of appropriations.
Přezkum politických cílů může být úspěšný, pouze pokud existuje dostatečná transparentnost v tom, jak a kde se finanční prostředky ze strukturálních fondů používají.
Only when there is sufficient clarity about how and where the money from the structural funds is being spent will it be possible to review the list of political objectives.
Nezbytně nutný je také boj proti korupci a zneužívání prostředků, který se musí stát zásadním předpokladem účasti v evropské politice soudržnosti.
It is also vital to fight corruption and abuses and this must be an absolute precondition for membership of the European cohesion policy.
O kritériích dalšího rozvoje politiky soudržnosti se bude diskutovat při kontrole rozpočtu 2008/2009 a také při příštím hodnocení politiky soudržnosti a předvstupní pomoci.
Criteria for the further development of cohesion policy will have to be discussed in the review of the 2008/2009 budget as well as in future assessments of cohesion policy and pre-accession assistance.
k důsledkům budoucího rozšiřování na účinnost politiky soudržnosti
on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Rozpočtový výbor vyzývá Výbor pro regionální rozvoj jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. zdůrazňuje, že při projednání v polovině období bude třeba vzít v úvahu výhled na případná nová rozšíření a vyčíslit jejich hospodářský a rozpočtový dopad.
Stresses that the mid-term renegotiation should take account of the prospect of possible further enlargements and estimate their economic and budgetary impact.
Důsledky budoucího rozšiřování na účinnost politiky soudržnosti
Consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Důsledky budoucího rozšiřování na účinnost politiky soudržnosti
The consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Markus Pieper 2.5.2006
Markus Pieper 2.5.2006
o pomoci EU v oblasti obchodu
on The EU's Aid for Trade
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ...............................................................................22
OPINION of the Committee on Development ......................................................20
C 177 E, 25.7.2002, p. 290. , ze dne 3. září 2002 o obchodu a rozvoji za účelem vymýcení chudoby
290. , of 3 September 2002 on trade and development for poverty eradication
C 272 E, 13.11.2003, p. 277. , ze dne 30. ledna 2003 o hladu ve světě a odstranění překážek obchodu s nejchudšími zeměmi
277. , of 30 January 2003 on world hunger and the elimination of barriers to trade with the poorest countries
C 39 E, 13.2.2004, p. 79. , ze dne 15. května 2003 o budování kapacit v rozvojových zemích
79. , of 15 May 2003 on capacity-building in the developing countries
C 67 E, 17.3.2004, p. 255. , ze dne 4. září 2003 o sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o obchodu a rozvoji – pomoc rozvojovým zemím využívat výhod z obchodu
255. , of 4 September 2003 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on trade and development - Assisting developing countries to benefit from trade
C 76 E, 25.3.2004, p. 435. , ze dne 25. září 2003 o 5. ministerské konferenci WTO v Cancúnu
435. , of 25 September 2003 on the Fifth WTO Ministerial Conference in Cancún
C 77 E, 26.3.2004, p. 393. , ze dne 24. února 2005 o boji proti hladu a chudobě
393. , of 24 February 2005 on action against hunger and poverty
C 304 E, 1.12.2005, p. 277. , ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004
277. , of 12 May 2005 on the assessment of the Doha Round following the WTO General Council Decision of 1 August 2004
C 92 E, 20.4.2006, p. 397. , ze dne 6. července 2005 o celosvětové akci boje proti chudobě: učinit chudobu minulostí
397. , of 6 July 2005 on the Global Call to Action: Making Poverty History
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2005)0289 . , ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu
Texts adopted, P6_TA(2005)0289 . , of 1 December 2005 on the preparations for the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2005)0461 . , ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu
Texts adopted, P6_TA(2005)0461 . , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0123 . , ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby
Texts adopted, P6_TA(2006)0123 . , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade's contribution to poverty relief
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0242 . a ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá
Texts adopted, P6_TA(2006)0242 . , and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2006)0350 .
Texts adopted, P6_TA(2006)0350 .
– s ohledem na společné prohlášení Rady, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“,
Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy “The European Consensus” ,
– s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 12. prosince 2005 a 16.–17. října 2006,
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 12 December 2005 and 16-17 October 2006,
– s ohledem na prohlášení ministrů ze 4. zasedání ministerské konference WTO přijaté dne 14. listopadu 2001 v Dohá,
– having regard to the Ministerial Declaration of the Fourth Session of the WTO Ministerial Conference, adopted on 14 November 2001 in Doha,
– s ohledem na prohlášení ministrů ze 6. zasedání ministerské konference WTO přijaté dne 18. prosince 2005 v Hongkongu,
– having regard to the Ministerial Declaration of the Sixth Session of the WTO Ministerial Conference, adopted on 18 December 2005 in Hong Kong,
– s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, v níž jsou uvedeny rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria pro odstranění chudoby kolektivně stanovená mezinárodním společenstvím,
– having regard to the United Nations' Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
– s ohledem na zprávu Organizace spojených národů (OSN) s názvem „Rozvojové cíle tisíciletí – zpráva za rok 2005“,
– having regard to the "The Millennium Development Goals - Report 2005" of the United Nations (UN),
– s ohledem na zprávu pracovní skupiny pro projekt tisíciletí OSN,
– having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force,
– s ohledem na komuniké vydané dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
– having regard to the communiqué released on 8 July 2005 by the Group of Eight (G8) in Gleneagles,
– s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rozvoj ( A6‑0088/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0088/2007 ),