natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Carmen Fraga Estévez, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Diamanto Manolakou, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Jeffrey Titford, Witold Tomczak, Andrzej Tomasz Zapałowski, Janusz Wojciechowski
Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Carmen Fraga Estévez, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Diamanto Manolakou, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Jeffrey Titford, Witold Tomczak, Andrzej Tomasz Zapałowski, Janusz Wojciechowski
Zdzisław Zbigniew Podkański, Karin Resetarits, Struan Stevenson
Zdzisław Zbigniew Podkański, Karin Resetarits, Struan Stevenson
Dagmar Roth-Behrendt 20.1.2005
Dagmar Roth-Behrendt 20.1.2005
Výsledek závěrečného hlasování vote
Result of final vote
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
o veřejných financích v hospodářské a měnové unii (EMU)
on public finances in economic and monetary Union (EMU)
PE 370.227v02-00
PE 370.227v02-00
– s ohledem na sdělení Komise o veřejných financích v EMU – 2005 ( KOM(2005)0231 ),
– having regard to the Commission communication on Public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
– s ohledem na dokument Komise Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008) ( KOM(2005)0141 ),
– having regard to the Commission’s integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ),
– s ohledem na hospodářské prognózy Komise z podzimu 2005
– having regard to the Commission's Economic forecasts of Autumn 2005
European Economy, č. 5/2005. ,
European Economy, No 5/2005. ,
L 174, 7.7.2005, s.5. ,
OJ L 174, 7.7.2005, p.5. ,
– s ohledem na doporučení Rady Itálii ze dne 12. července 2005 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí
– having regard to the Council Recommendation to Italy of 12 July 2005, with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit
11124/05, ECOFIN 242. ,
11124/05, ECOFIN 242. ,
– s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 22. září 2005, kterým se ruší rozhodnutí 2005/136/ES ze dne 2. června 2004 o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku
– having regard to the Council Decision of 22 September 2005 abrogating Decision 2005/136/EC of 2 June 2004 on the existence of an excessive deficit in the Netherlands
11898/05, ECOFIN 269. ,
11898/05, ECOFIN 269. ,
– s ohledem na doporučení Rady ze dne 7. října 2005 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Portugalsku
– having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal
12401/05, ECOFIN 289. ,
12401/05, ECOFIN 289. ,
14101/05, ECOFIN 337. ,
14101/05, ECOFIN 337. ,
– s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 2006 o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království
– having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom
5366/06, ECOFIN 11. ,
5366/06, ECOFIN 11. ,
– s ohledem na výroční zprávu Evropského institutu odborových svazů za rok 2005 o koordinaci kolektivního vyjednávání v Evropě,
– having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
– s ohledem na periodikum MMF World Economic Outlook z dubna 2005, které bylo věnováno tématu globalizace a vnější nevyváženosti,
– having regard to the IMF World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
– s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru ( A6‑0162/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
6. vyzývá, aby se veřejné výdaje přeorientovaly na akumulaci hmotného a lidského kapitálu a na vytvoření partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti inovací, obnovitelných zdrojů energie, vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu, informačních technologií, telekomunikací, dopravních sítí atd.;
Calls for the reorientation of public expenditure towards physical and human capital accumulation and the creation of public-private partnerships operating in areas of innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
9. zdůrazňuje význam akcí zaměřených na dlouhodobé daňové zatížení; vítá, že orgány členských států vypracovaly politiky a veřejné závazky na snížení daňových schodků;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
Požaduje více transparentnosti ve veřejných financích jednotlivých členských států, a to i z hlediska bezvýhradných závazků, jako jsou závazky vůči důchodům ve veřejném sektoru, což značně zvýší břemeno zadluženosti veřejného sektoru v nadcházejících letech;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including the as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
15. zdůrazňuje, že nedostatek politické vůle omezit veřejné výdaje, příliš optimistické výhledy, pokud jde o příjmy, kreativní účetnictví a konsolidace daní převážně na základě jednorázových opatření značně přispěly ke vzniku rozpočtových odchylek a slabého daňového rámce;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework ;
18. vyzývá, aby se rozpočtové reformy více soustředily na udržitelnost opatření v oblasti výdajů a příjmů, které zaručí udržitelný stav veřejných financí a na náležité poskytování veřejných služeb, včetně daňové kázně a rizik explicitních a implicitních podmíněných závazků;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
20. domnívá se, že existuje prostor pro lepší vedení účetnictví veřejného majetku a implicitních závazků, jež má zlepšit transparentnost a možnost porovnání a vytvořit zdravější základ pro přijímání rozhodnutí; je toho názoru, že Komise by měla v této oblasti zahájit iniciativu;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
24. vyjadřuje politování nad nedostatečnou koordinací politik v eurozóně a upozorňuje na různorodost fiskálních politik členských států v eurozóně a je znepokojen možnými antagonistickými efekty tohoto nedostatku koordinace;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
Maastrichtská smlouva jasně stanovuje, že by se na vývoj v oblasti veřejných financí v členských státech EU mělo velmi pozorně dohlížet na úrovni EU.
The Maastricht Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU member states should be monitored very closely at the EU level.
Z tohoto hlediska patří mezi klíčové dokumenty mimo jiné Pakt stability a růstu (PSR) s následnými nařízeními, kterými se mění ustanovení Paktu, a dále zprávy Komise obsahující hodnocení a doporučení určená jednotlivým členským státům.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the Pact, and Commission’s reports with assessments and recommendations addressed to individual member states.
Evropský parlament tyto dokumenty hodnotí na pozadí makroekonomického a rozpočtového vývoje v členských státech a přijímá vlastní výroční zprávy o veřejných financích v EU.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the members states, and adopts its own annual reports on public finances in the EU.
Hlavním závěrem zprávy z tohoto roku je skutečnost, že rozpočtová situace ve většině členských států zůstává nevyvážená a že v této oblasti od minulého roku nedošlo prakticky k žádnému zlepšení.
The main message of this year report is that the budgetary situation in most member states remains precarious and that there has been practically no improvement since the last year.
Schodek veřejných financí se ve 25 státech EU mírně snížil ze 3 % HDP v roce 2003 na 2,6 % v roce 2004 a v eurozóně ze 3 % na 2,7 %, přičemž toto snížení bylo většinou důsledkem cyklického vývoje, spíše než promyšlené politiky změn.
While general government deficit in the EU 25 had marginally narrowed from 3% of GDP in 2003 to 2.6% in 2004, and in the Euro area from 3% to 2.7%, respectively, the decline reflected mostly cyclical developments rather than deliberate adjustment policies.
Z tohoto důvodu se kvůli slabému růstu celkový schodek 25 států EU v roce 2005 zvýšil na 2,7 % a na 2,9 % v eurozóně.
Subsequently, amid weak growth the overall deficit has increased in 2005 to 2.7% in the EU 25 and to 2.9% in the Euro area.
Od roku 2003 schodek jedenácti členských států EU překračuje 3% práh HDP a od léta 2004 je proti deseti členským státům EU veden v souladu s článkem 104 Smlouvy postup při nadměrném schodku.
Since 2003 eleven of the EU member states have deficits exceeding the threshold of 3% of GDP, and since summer 2004 ten EU member countries have been subject to the excessive deficit procedure (EDP) under Article 104 of the Treaty.
Závažným faktem je, že mezi zeměmi podléhajícími postupu při nadměrném schodku byly čtyři nejsilnější ekonomiky EU: Francie, Německo, Itálie a Spojené království.
More importantly, among the countries under the EDP were four largest EU economies: France, Germany, Italy and the UK.
Jasným příznakem slabého prosazování daňových předpisů je skutečnost, že v několika členských státech je postup při nadměrném schodku uplatňován již několik let, a přesto těmto členských státům účinně nepomohl uvést jejich rozpočtovou situaci do souladu s ustanoveními PSR.
One clear symptom of weak enforcement of fiscal rules is the fact that in case of some member states the EDP has been in operation already for several years and yet it has been largely ineffective in helping those member states to bring the budgetary situation into conformity with the provisions of the SGP.
Celková situace potvrzuje nejen to, že členské státy nebyly schopny zredukovat daňovou nevyváženost, ale rovněž skutečnost, že nápravné mechanismy PSR nefungují tak, jak by měly.
This overall situation demonstrates not only that the member states have been unable to reduce fiscal imbalances but also that the SGP corrective mechanisms have not been working properly.
Zpravodaj vyjadřuje své vážné znepokojení v souvislosti s tímto trvale laxním daňovým postojem a se zjevně nedostatečnou schopností členských států napravit daňovou nevyváženost.
The rapporteur expresses serious concern about this persistently lax fiscal stance and the apparent lack of ability to correct the fiscal imbalances in most of EU member states.
V důsledku nevýrazného růstu a velmi pomalého provádění potřebných daňových úprav se podíl veřejného dluhu systematicky zvyšuje, a to z 61,4 % HDP v roce 2002 na 64,1 % v roce 2005 v 25 státech EU a z 69,2 % na 71,7 % v eurozóně.
As a result of weak growth and a very slow pace of necessary fiscal adjustments the public debt ratios have been systematically increasing, from 61.4% of GDP in 2002 to 64.1% in 2005 in the EU 25, and from 69.2% to 71.7% in the Euro area, respectively.
Rostoucí zadluženost je závažným problémem pro dlouhodobou udržitelnost rozpočtu celé EU, a to zejména v kontextu rostoucích dlouhodobých explicitních a možných implicitních závazků, včetně důchodů.
These rising debt ratios pose serious problem for long term budgetary sustainability for the whole EU, especially in the context of increasing long term explicit and implicit liabilities, including pensions.
Zvláště obtížná je situace některých nejvíce zadlužených členských států (Řecko, Itálie), v nichž zadluženost stále přesahuje 100 % HDP.
The situation is particularly difficult in some of the most indebted member states (Greece, Italy), where the debt ratios remain above 100% of GDP.
Mezi hlavní důvody této neutěšené rozpočtové situace patří trvale pomalý hospodářský růst v Evropě a nedostatek strukturálních reforem, jejímž cílem je dlouhodobě posílit veřejné finance.
The key underlying reasons for this poor budgetary performance have been persistently weak economic growth in Europe and lack of structural reforms aimed at strengthening public finances in the long term.
Hospodářský růst v 25 státech EU se snížil z 2,4 % v roce 2004 na 1,5 % v roce 2005 a v eurozóně z 2,1 % na 1,3 %.
Economic growth in the EU 25 has slowed down from 2.4% in 2004 to 1.5% in 2005, and in the euro area from 2.1% to 1.3%, respectively.
S tímto tempem je růst EU nižší, než umožňuje její potenciál, a mnohem pomalejší než růst jiných silných ekonomik jako například USA, Japonska, Číny, Indie nebo dalších nastupujících ekonomik.
At this rate, the EU grows below potential, and significantly slower than other large economies, such as the US and Japan, as well as China, India and other emerging economies.
Příčinou nevýrazného růstu je nedostatek strukturálních reforem a stagnující domácí poptávka kvůli neustálé nejistotě spotřebitelů ohledně pracovních míst, sociální ochrany a důchodů a kvůli nejistotě investorů ohledně perspektiv poptávky.
Behind weak growth has been lack of structural reforms and sluggish domestic demand, reflecting persistent uncertainty about jobs, social protection and pensions among consumers, and about future demand prospects among investors.
Daňové schodky mají v souvislosti s pomalým tempem růstu tendenci růst na základě jeho procyklického dopadu na příjmy z daní a výdaje spojené se sociálním zabezpečením.
Fiscal deficits tend to widen under slow growth through its pro-cyclical impact on tax revenues and social security expenditures.
Vysoké ceny energie, nestabilita trhu s ropou a zemním plynem a obrovské světové nevyváženosti, které jsou způsobené vysokým dvojím schodkem v USA a projevují se trvale velkými přebytky na běžném účtu většiny asijských zemí, dále narušily důvěru podniků v Evropě.
High energy prices, instability in oil and gas markets, and massive global imbalances, caused by large twin deficits in the US and reflected by persistent current account surpluses in most of Asian countries, have further eroded business confidence in Europe.
Hospodářské politiky v EU nejsou schopné tyto překážky růstu překonat.
Economic policies in the EU have been unable to overcome these growth barriers.
Volné daňové politiky obecně nejsou pro přeorientování ekonomik EU na cestu rychlejšího tempa růstu účinné, neboť keynesovské efekty další konečné poptávky za podmínek výrazných strukturálních nepružností byly zřejmě více než vyváženy opačnými nekeynesovskými efekty, jež investiční výdaje udržují na nízkých hladinách a zvyšují celkovou nejistotu.
Generally loose fiscal policies have been ineffective in pushing the EU economies onto a higher growth path, because the Keynesian effects of additional final demand under conditions of strong structural rigidities have probably been more than compensated by adverse non-Keynesian effects that have kept investment expenditures at low levels and added to overall uncertainty.
Kromě toho struktura veřejných výdajů zůstává všeobecně neměnná s výjimkou omezených prostředků, které jsou vyhrazeny na akumulaci fyzického a lidského kapitálu, inovaci, podporu výzkumu a rozvoje a na další cíle orientované na růst.
Also, the structure of public expenditures has remained broadly unchanged, with only limited resources devoted towards physical and human capital accumulation, innovation and R&D support, and other growth-oriented goals.
Oproti tomu jsou měnové politiky stále restriktivní na pozadí stagnujícího růstu HDP a trvale silného eura.
By contrast, monetary policies have remained restrictive against the background of sluggish GDP growth and the persistently strong euro.
Výsledná kombinace politik je tedy vzdálena optimálnímu stavu a udržování cenové stability navíc vyžadovalo vyšší makroekonomické náklady.
The resulting policy-mix has therefore been far from optimal, and maintaining price stability involved higher macroeconomic costs.
Zpravodaj požaduje vyváženější kombinaci politik s disciplinovanější fiskální politikou, jež umožní méně restriktivní pozici měnové politiky.
The rapporteur calls for a more balanced policy-mix, with more disciplined fiscal policy allowing for a less restrictive monetary policy stance.
Významným důvodem, proč se nepodařilo zlepšit současnou rozpočtovou situaci, je pomalé tempo potřebných strukturálních reforem.
One important reason for the failure to improve the budgetary situation has been the slow pace of necessary structural reforms.
Nedostatek potřebných reforem snížil růst a zaměstnanost a způsobil napětí v oblasti veřejných financí.
The lack of necessary reforms reduced growth and employment, and put strain on public finances.
Ekonomiky EU trpí velkou nepružností trhu práce a služeb, přebytečným a nákladným regulováním obchodních aktivit a nevýraznými inovačními pobídkami.
The EU economies have been suffering from numerous rigidities in the labor and services markets, excessive and costly regulations of business activities, and weak incentives to innovate.
Lisabonská strategie, které byla zahájena v roce 2000, nabídla celkový program reforem, jehož skutečná realizace je však v jednotlivých státech váhavá a zaostává za plánem.
The Lisbon Strategy launched in 2000 provided for a comprehensive program for reforms but its actual implementation in individual member states has been hesitant and lags behind the schedule.
Zpravodaj vyzývá členské státy, aby zvýšily úsilí na uplatňování Lisabonské agendy.
The rapporteur calls on member states to strengthen efforts aimed at implementing the Lisbon Agenda.
Za tímto účelem by mělo být vynaloženo více prostředků na posílení pracovní činnosti a konkurenceschopnosti a na opatření, jako je snadnější přístup ke vzdělání a celoživotnímu vzdělávání, pružné předpisy pro zaměstnanost, podpora inovace a pro podniky zjednodušení administrativy.
To this end, more resources should be spent on enhancing work activity and competitiveness, including measures such as facilitated access to education and life-long learning, flexible rules of employment, support for innovation and reducing red tape for business.
Přijetí lisabonských opatření by pomohlo stabilizovat veřejné finance prostřednictvím stimulačního účinku na růst a zaměstnanost.
The adoption of the Lisbon measures would help to stabilize public finances through its stimulating impact on growth and employment.
Významnou součástí tohoto procesu jsou také důchodové reformy, jež pomohou vypořádat se s nepříznivým dopadem stárnoucí populace na rozpočet a umožní dostat dynamiku veřejné zadluženosti pod kontrolu.
An important part of this process are pension reforms that help to cope with the adverse budgetary impact of ageing populations and allow to bring the public debt dynamics under control.
Vzhledem k obecně nepříznivé daňové situaci, k problémům, se kterými se potýkají členské státy při dosahování téměř vyváženého či přebytkového rozpočtu, a vzhledem k nedostatečné disciplíně donucovacích opatření uplatňovaných v rámci PSR, jak to potvrzuje vysoký počet případů probíhajícího postupu při nadměrném schodku, zpravodaj žádá koordinovanější a rozhodnější úsilí při zvyšování účinnosti opatření preventivních a nápravných politik, jejichž cílem je posílit a konsolidovat veřejné finance v EU.
Given the generally poor fiscal performance, problems encountered by member states in achieving a close to balance or surplus budgetary position, and weak discipline of enforcement measures implemented within the framework of the SGP, as demonstrated by the large number of on-going EDP cases, the rapporteur calls for more concerted and determined efforts to increase efficiency of preventive and corrective policy measures to strengthen and consolidate public finances in the EU.
Pravidla reformovaného PSR jsou nyní realističtější, zahrnují více pobídek pro provádění strukturálních reforem a více se orientují na dlouhodobou udržitelnost dluhu.
The reformed SGP rules are now more realistic, include more incentives to carry out structural reforms and are more oriented towards long-term debt sustainability.
Umožňují také zohledňovat faktory specifické pro danou zemi, jako například skutečnou hladinu zadluženosti a probíhající strukturální reformy, což zajišťuje zdravější a méně kontroverzní základ pro posouzení daňové situace a politik jednotlivých členských států.
They also allow for taking into consideration country-specific factors, such as actual debt levels and structural reforms in progress, which provides a sounder and less controversial basis for assessing fiscal position and policies of individual member states.
Tyto revidované předpisy by nyní měly být přísně sledovány a pečlivě uplatňovány, přičemž Komise a Rada bude přijímat okamžitá a průhledná rozhodnutí vůči členským státům, jež tyto předpisy nesplňují.
These revised rules should now be strictly observed and implemented rigorously, with the Commission and the Council taking prompt and transparent decisions vis-à-vis the member states that do not comply with the rules.
Tato opatření by pomohla obnovit důvěryhodnost PSR, která je nezbytná, má-li Pakt účinně plnit svou roli při stabilizaci a disciplíně.
This would help restoring credibility of the SGP, which is necessary if the Pact is to play effectively its disciplining and stabilizing role.