natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V lednu 2007 vedl konflikt Ruska s Běloruskem ohledně cen ropy a tranzitních poplatků k dočasnému přerušení ruských dodávek ropy do některých členských států EU.
In January 2007, Russia’s conflict with Belarus over oil pricing and transit fees has led to a temporary disruption of Russian oil supply to some EU member states.
Hledání společné reakce na tuto novou situaci se pro členské státy EU ukázalo jako obtížné a od doby, kdy Rusko začalo jednat s řadou členských států EU na dvoustranné úrovni, je ještě komplikovanější.
Finding a common response to this new situation has proven difficult for the EU member states, all the more since Russia has started to engage a number of EU member states on the bilateral level.
V prosinci 2007 vyprší první desetileté období platnosti Dohody o partnerství a spolupráci (DPS) a blíží se přistoupení Ruska k WTO.
In December 2007, the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) is coming to an end of its initial 10-year period, and Russia’s WTO accession is coming closer.
To skýtá jedinečnou příležitost ke stanovení nových základů vztahů EU a Ruska a upevnění vazeb ku vzájemnému prospěchu.
This affords a unique opportunity to provide new foundations for EU-Russia relations and forge closer ties between the two economies to their mutual benefit.
Vzájemná hospodářská závislost
Economic Interdependence
I přes složité celkové vztahy mezi EU a Ruskem jsou obecné podmínky pro posílení hospodářských vazeb mezi Ruskem a EU příznivé.
Despite the complex overall relations between the EU and Russia, the general conditions for strengthening economic ties between Russia and the EU are favourable.
Není pochyb o tom, že se EU a Rusko navzájem potřebují.
There is no doubt that the EU and Russia need each other.
Obchod mezi Ruskem a EU vzrostl za posledních pět let o více než 70 %.
Trade between Russia and the EU has grown by more than 70% over the last five years.
V roce 2005 činil více než 163 miliard EUR.
In 2005 it amounted to more than €163 billion.
Hospodářské struktury EU a Ruska se ve velké míře doplňují.
The economic structures of the EU and Russia are highly complementary.
EU je bezpochyby nejdůležitějším obchodním partnerem Ruska a připadá na ni 52,9 % jeho vývozu a dovozu.
The EU is easily Russia’s most important trading partner, accounting for 52.9% of its exports and imports.
EU je nejdůležitějším místem určení vývozu ruské ropy a plynu.
The EU is the most important destination of Russia’s oil and gas exports.
63 % ruského vývozu ropy a 62 % ruského vývozu zemního plynu směřuje do EU.
63% of Russia’s oil exports and 62% of Russia’s natural gas exports go to the EU.
Protože hospodářská prosperita Ruska do velké míry závisí na jeho vývozu energie, má Rusko silný zájem na stabilních vztazích s EU.
Since Russia's economic well-being depends to a large extent on its energy exports, it has a strong interest in stable relations with the EU.
Podobně EU potřebuje udržovat dobré vztahy s Ruskem, protože je do značné míry závislé na dovozu energie a Rusko je největším dodavatelem ropy a zemního plynu do EU.
Likewise, the EU needs to maintain good relations with Russia, since it is highly dependent on energy imports, and Russia is the EU’s single biggest oil and gas supplier.
Z Ruska pochází 30 % dovozu ropy do EU (což představuje 27 % celkové spotřeby ropy v EU) a 50 % dovozu zemního plynu do EU (což představuje 25 % spotřeby zemního plynu).
30% of the EU’s oil imports (representing 27% of total EU oil consumption) and 50% of its gas imports (representing 25% of gas consumption) come from Russia.
Závislost EU na dovozu energie podle odhadů do roku 2030 vzroste na zhruba 70 % a očekává se, že podíl Ruska zůstane vysoký.
The EU's dependence on energy imports is estimated to grow to about 70% by 2030, and Russia's share is expected to remain high.
Zahraniční investice
Foreign Investment
Rusko navíc potřebuje přilákat více přímých zahraničních investic, aby udrželo a zvýšilo růst produkce v celém svém odvětví energetiky.
What is more, Russia needs to attract more Foreign Direct Investment (FDI) to maintain and increase production growth rates across its energy sector.
Rusko již přijalo určitá opatření, aby zlepšilo svou atraktivitu pro zahraniční investory změnami obecných právních předpisů pro přímé zahraniční investice, zefektivněním své daňové správy, přijetím zásad dobrého řízení a správy podle OECD, reformami pozemkového práva, celního sazebníku a devizových předpisů a odstraněním devizové kontroly rublu.
Russia has already taken some measures to improve its attractiveness to foreign investors by changing general FDI legislation, streamlining its tax administration, adopting the OECD’s Principles of Corporate Governance, reforming land law, its customs code and foreign exchange regulation, and removing exchange controls on the rouble.
To přispělo ke značnému zrychlení toků přímých zahraničních investic v posledních letech, s malým propadem v roce 2005.
This has contributed to a considerable acceleration of FDI flows over the past years, despite a small dent in 2005.
V roce 2006 činily tyto investice podle odhadů 22,5 miliard EUR.
In 2006, they amounted to an estimated €22.5 billion.
EU je nejdůležitějším zdrojem přílivu přímých zahraničních investic do Ruska.
The EU is the most important source of FDI inflows to Russia.
Připadá na ni zhruba 70 % všech akumulovaných zahraničních investic v Rusku.
It accounts for about 70% of all accumulated foreign investment in Russia.
Přímé investice EU v Rusku se od roku 2002 (2,5 miliard EUR) a 2004 (6,4 miliard EUR) více než zdvojnásobily.
The EU's Direct Investment in Russia has more than doubled between 2002 (€2.5 billion) and 2004 (€6.4 billion).
Přesto v porovnání s ostatními novými ekonomikami Rusko stále přitahuje relativně málo přímých zahraničních investic v poměru k velikosti svého hospodářství a úrovni rozvoje.
Nevertheless, Russia still attracts relatively little FDI compared to other emerging economies relative to the size of its economy and level of development.
Kromě toho velká část evidovaných příchozích investic pravděpodobně dosud pochází z ruských aktiv držených v zahraničí a reinvestovaných v Rusku, a nikoli od zahraničních investorů přinášejících do ruského hospodářství nový kapitál.
Moreover, much of the investment inflows recorded so far probably stem from Russian-owned assets held offshore and reinvested in Russia, rather than from foreign investors bringing fresh capital into the Russian economy.
Rusko potřebuje velké zahraniční investice na rozvoj svého odvětví energetiky.
Yet Russia needs large sums foreign investment to develop its energy sector.
Růst produkce ropy v Rusku v letech 2004 a 2005 prudce klesl a ruská produkce zemního plynu rovněž stagnovala.
Oil output growth in Russia has dropped sharply in 2004 and 2005; and Russia's gas output has also been stagnating.
Aby se udržela a zvyšovala míra růstu produkce v celém ruském odvětví energetiky a aby tento růst byl nadále zdrojem růstu ruského hospodářství, je třeba objevit nová naleziště, rozvinout je a vybavit novou technologií a infrastrukturou.
To maintain and increase production growth rates across the Russian energy sector -- and in order to ensure that it continues to boost the Russian economy -- new fields need to be discovered, developed, and supplied with new technology and infrastructure.
EU může nabídnout kapitál a nové technologie, včetně obnovitelných, pro produkci, spotřebu a účinnost energie (Rusko spotřebovává třikrát až čtyřikrát více energie na jednotku HDP než jiné země s podobným klimatem).
The EU can offer capital and new technology – including renewable – for energy production, consumption, and efficiency (Russia consumes 3-4 times more energy per unit of GDP than other countries of similar climate).
Podniky z EU však váhají s realizací nutných investic, protože cítí narůstající státní zásahy do odvětví energetiky, vysokou míru korupce ve veřejné správě, neprůhledný a neúčinný soudní systém a slabá majetková práva.
But EU companies are hesitant to make the necessary investments, due to a perception of increasing state interference in the energy sector, high levels of corruption in public administration, an opaque and inefficient judicial system, and weak property rights.
Kromě toho, jak naznačil nedávný velký nárůst spotřeby, je Rusko velkým trhem pro zboží a služby z EU se značným potenciálem růstu.
Moreover, as indicated by the recent boom in domestic consumption, Russia is a large market for EU goods and services, with considerable potential for growth.
Z těchto důvodů je v oboustranném zájmu Ruska i EU prohloubit vzájemné hospodářské vztahy.
For these reasons, it is in the mutual interest of both Russia and the EU to deepen their economic relationship.
Přistoupení Ruska k WTO
Russia ’s Accession to the WTO
Přistoupení Ruska k WTO je v tomto směru důležitým krokem.
Russia's WTO accession is an important step in this direction.
Příslušná jednání nyní vstoupila do své závěrečné fáze.
The respective negotiations have now reached their final stage.
Dvoustranné dohody o přístupu na trh byly uzavřeny s EU dne 21. března 2004 a s USA dne 19. listopadu 2006.
Bilateral Market Access Agreements were concluded with the EU on 21 March 2004 and with the U.S. on 19 November 2006.
Rusko ještě musí potvrdit svou předešlou dohodu s Gruzií a uzavřít dohodu s Kambodžou,Vietnamem a případě Saúdskou Arábií.
Russia still needs to confirm its previous agreement with Georgia and reach agreements with Cambodia, Vietnam, and possibly Saudi Arabia.
Ačkoli celkový dopad přistoupení k WTO na Rusko bude záviset na podmínkách přistoupení, které Rusko a jeho obchodní partneři ve WTO nakonec sjednají, Rusko bude muset pravděpodobně snížit cla a jiná opatření chránící průmyslová odvětví citlivá na dovoz, například u automobilů a letadel, a bude muset otevřít klíčová odvětví finančních služeb – bankovnictví a pojišťovnictví – zahraniční konkurenci.
Although the overall impact of WTO accession on Russia will depend on the terms and conditions of accession that Russia and its trading partners in the WTO finally agree on, Russia will likely have to reduce tariffs and other protective measures for import-sensitive industries such as autos and aircraft and will have to open up key financial service industries – banking and insurance – to foreign competition.
To otevírá příležitosti pro podniky z EU.
This opens up opportunities for EU businesses.
V Rusku by takové změny mohly v krátkodobém výhledu vést ke ztrátě pracovních míst v uvedených oblastech a mohly by vést k tomu, že by ruská vláda musela poskytovala pojištění v nezaměstnanosti a další podpory.
In Russia, such adjustments could lead to the loss of jobs in those areas and the need for the Russian government to provide unemployment insurance and other adjustment assistance in the short run.
Z dlouhodobého hlediska však ekonomická teorie a zkušenosti zemí, které prošly podobným přerodem, naznačují, že liberalizace obchodu povede k výkonnější ruské ekonomice a zvýšení životní úrovně průměrného ruského občana.
In the long run, however, economic theory and the record of economies that have gone through similar transitions suggest that trade liberalization will lead to a more efficient Russian economy and to raising the living standards of the average Russian citizen.
Kromě toho by přistoupením k WTO Rusko znovu ujistilo potenciální investory doma i v zahraničí o tom, že je rozhodnuto začlenit se do světového hospodářství na základě stabilního a předvídatelného rámce.
Moreover, by joining the WTO, Russia would reassure potential investors, at home and abroad, that it is determined to integrate into the global economy on the basis of a stable, predictable framework.
Tím se Rusko stane bezpečnějším místem pro investice ruských společností i podniků z EU.
Thus it will make Russia a safer place to invest in, for Russian and EU companies alike.
Současně WTO pro Rusko představuje mnohostranné fórum k řešení obchodních sporů s ostatními členy WTO.
At the same time, the WTO provides a multilateral forum for Russia to settle trade disputes with other WTO members.
Jako člen WTO se Rusko bude moci podílet na tvorbě a provádění pravidel.
As a WTO member, Russia will have a voice in how those rules are made and implemented.
Z těchto důvodů by EU měla naléhat na uzavření zbývajících dohod.
For these reasons, the EU should push for the conclusion of the outstanding agreements.
Rozvoj regulačního rámce
Developing the Regulatory Framework
EU a Rusko by se měly zaměřit i na provádění plánů postupu pro čtyři společné prostory a co nejdříve zahájit jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci.
The EU and Russia should also focus on the implementation of the Road Maps of the Four Common Spaces and start negotiations on a new Partnership and Cooperation Agreement as soon as possible.
Ústředním bodem nové DPS s Ruskem by měly být vztahy v oblasti energetiky.
Energy relations should be placed at the core of a new PCA with Russia.
Ačkoli Rusko odmítá ratifikovat Smlouvu o energetické chartě, prezident Vladimír Putin na summitu v Lahti v říjnu 2006 naznačil, že Rusko její zásady neodmítá.
Although Russia refuses to ratify the Energy Charter Treaty, President Vladimir Putin has indicated on the Lahti Summit in October 2006 that Russia does not reject its principles.
Měl by tedy být vypracován nový dokument s uvedenými zásadami a změnou některých článků.
Thus, another document should be drawn up taking on board these principles while amending certain articles.
Tento dokument by pak měl tvořit součást jednání o DPS.
This document should then form part of the PCA negotiations.
Obecně by nová DPS měla posílit zákonnost v oblasti energetiky tak, že vytvoří rovná pravidla pro všechny zúčastněné vlády, a tím zmírní rizika spojená s obchodem a investicemi.
In general, the new PCA should strengthen the rule of law on energy issues by creating a level playing field of rules to be observed by all participating governments, thus minimizing the risks associated with trade and investment.
Dohoda o volném obchodu
Free Trade Agreement
Navíc s ohledem na posun hospodářských vztahů po přistoupení Ruska k WTO by EU a Rusko měly pokračovat v přípravných rozhovorech o případné dohodě o volném obchodu, které byly iniciovány na summitu EU–Rusko v Soči v květnu 2006.
Moreover, with a view of taking economic relations forward once Russia has joined the WTO, the EU and Russia should also continue the exploratory talks on a possible Free Trade Agreement (FTA), which have been initiated at the EU-Russia Summit in Sochi in May 2006.
Rozsáhlá a komplexní dohoda o volném obchodu by podpořila diverzifikaci obchodních a investičních vztahů mezi EU a Ruskem, které se nyní příliš úzce zaměřují na odvětví energetiky.
A deep and comprehensive FTA would promote the diversification of trade and investment relations between the EU and Russia, which currently are too narrowly focused on the energy sector.
Současně by DVO představovala příležitost pro vybudování silnějšího partnerství EU a Ruska v obchodu a investicích do energetiky na základě oboustranného zájmu.
At the same time, the FTA would provide an opportunity to establish a stronger EU-Russian partnership in energy trade and investment based on mutual interest.
k hospodářským a obchodním vztahům mezi EU a Ruskem
on EU economic and trade relations with Russia
3. podporuje pokračování a rozšíření konzultací EU s Ruskem v oblasti lidských práv a vyzývá, aby byl do tohoto procesu zapojen jak Evropský parlament, tak evropské a ruské nevládní organizace; domnívá se, že nedílnou součástí politických jednání mezi EU a Ruskem by měla být situace v oblasti lidských práv v Rusku, a to zejména svoboda slova a nezávislost médií, právní předpisy pro činnost nevládních organizací a zacházení s obhájci lidských práv, jakož i rasismus a xenofobie;
Supports the continuation and enhancement of the EU's human rights consultations with Russia and calls for the involvement of the European Parliament as well as European and Russian NGOs in this process; considers that the human rights situation in Russia, in particular as regards freedom of speech and the independence of the media, the legislation on NGO activity and the treatment of human rights defenders, racism and xenophobia, should be an integral part of the EU-Russia political agenda;
5. zdůrazňuje, že je důležité uzavřít jednání mezi WTO a Ruskem; oceňuje uzavření dvoustranné dohody mezi EU a Ruskem, avšak zdůrazňuje, že je třeba důsledně dodržovat společně dohodnutý rámec; v této souvislosti zdůrazňuje, že diskriminační hospodářské politiky, jako jsou například dvojí sazby, nejsou v souladu se zásadami, na nichž jsou vztahy mezi EU a Ruskem založeny; vyjadřuje obavu, že evropské investice v Rusku nepožívají stejné úrovně právní ochrany a stejný přístup na trh, jaké jsou poskytovány ruským investorům v EU, a to nejen v tzv. strategických odvětvích ruského hospodářství;
Underlines the importance of concluding the WTO–Russia negotiations; expresses its appreciation regarding the bilateral EU–Russia agreement that has been concluded, but stresses the need to carefully follow the jointly agreed framework; emphasises in this respect that discriminatory trade policies, such as double tariffs, are not in line with the principles on which EU-Russia trade relations are based; expresses concern that European investments in Russia do not enjoy the same level of legal protection and market access as is afforded to Russian investors in the EU, not least in the so-called strategic sectors of the Russian economy;
7. vyjadřuje obavy, že praxe zpolitizovaných procesů, jako v případě Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva, může snížit důvěru v právní stát, narušit tržní hospodářství v Rusku a být překážkou pro jeho hospodářské vztahy s EU;
Is concerned that the practice of holding politicised trials, as in the cases of Mikhail Khodorkovsky and Platon Lebedev, can reduce confidence in the rule of law, distort the market economy in Russia and impede its economic relations with the EU;
Přijaté texty , P6_TA(2006)0494 . ; zdůrazňuje význam dalšího hospodářského a sociálního rozvoje v kaliningradské oblasti jakožto vzoru pro prohlubování hospodářských a obchodních vztahů mezi EU a Ruskem;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0494 . ; stresses the importance of further economic and social development in the Kaliningrad region as a model for enhanced economic and trade cooperation between the EU and Russia;
10. domnívá se, že přetrvávající spory ve společném sousedství představují významnou překážku pro hospodářský rozvoj tohoto regionu a že podpora jejich urovnání v souladu se zásadami mezinárodního práva, včetně řešení jejich hospodářských důsledků, by měla být prioritou, jež dále podpoří hospodářský rozvoj a prosperitu zemí společného sousedství;
Believes that the existence of frozen conflicts in the common neighbourhood is an important impediment to economic development in this region, and that supporting their settlement in line with the principles of international law, including through addressing the economic consequences, should constitute a priority for the purposes of further promoting economic development and prosperity in the countries of the common neighbourhood;
13. domnívá se, že Rada, Komise a členské státy by neměly posilovat obchodní vztahy s Ruskem na úkor států hraničících s Ruskem, aby nedocházelo k situacím, kdy moskevské úřady používají obchodní vztahy s EU jako záminku pro trestání těchto zemí nebo jako alternativu k obchodování s tradičními trhy zemí, se kterými mají napjaté politické vztahy, jako v případě zákazu dovozu zemědělských výrobků z Polska a vína z Moldavska a Gruzie;
Considers that the Council, the Commission and the Member States should not enhance trade relations with Russia at the expense of the countries bordering Russia, in order to avoid situations in which the Moscow authorities use trade relations with the EU as a pretext for punishing, or as an alternative to trading with the traditional markets of, countries with which political strains have arisen, as in the case of the ban on imports of agricultural products from Poland and wine from Moldova and Georgia;
16. vyzývá orgány Ruské federace, aby uskutečnily všechna nezbytná opatření k zaručení dodávek energie do EU a zejména k obnovení dodávek ropy do rafinérie Mažeikių v Litvě, které byly zastaveny dne 3. srpna 2006;
Calls on the authorities of the Russian Federation to implement all necessary measures to guarantee energy supplies to the EU and in particular to renew supplies of crude oil to the Mažeikių oil refinery in Lithuania, which were cut off on 3 August 2006;
18. zdůrazňuje, že je třeba využít všech kontaktů s Ruskou federací a vyzývat ruské orgány, aby zajistily skutečnou ochranu lidských práv, se zvláštním důrazem na volný pohyb, svobodné volby, svobodu slova a dodržování práv národnostních menšin, zejména práv Gruzínců a Čečenců, která jsou v současnosti neustále porušována;
Stresses the need to use all forms of contact with the Russian Federation to encourage the Russian authorities to ensure genuine protection for human rights, with particular reference to freedom of movement, free elections, freedom of expression and respect for the rights of national minorities, especially the rights of Georgians and Chechens, which at present are constantly violated;
20. připomíná, že EU a Rusko by měly spolupracovat ve snaze dosáhnout mnohostranných řešení celosvětových problémů; vítá konstruktivní přístup Ruska v rozhovorech šesti států se Severní Koreou; vyzývá Rusko, aby zaujalo podobně konstruktivní přístup k hledání udržitelného řešení konečného statutu Kosova v souladu s postojem Organizace spojených národů; odsuzuje prodej ruského vojenského materiálu do Íránu a neochotu Ruska zastavit dodávky ruských zbraní a vojenského know-how do Íránu.
Recalls that the EU and Russia should work together towards arriving at multilateral solutions to global issues; welcomes the constructive approach taken by Russia in the six-nation talks with North Korea; calls on Russia to show a similar constructive attitude to finding a sustainable solution regarding the final status of Kosovo, in accordance with the position of the United Nations); condemns Russian military sales to Iran and Russia's unwillingness to stop supplying Iran with Russian arms and military know-how.
o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a Ruskem
on economic and trade relations between the EU and Russia
A. vzhledem k tomu, že rozpad SSSR, nově získaná nezávislost mnoha bývalých republik sovětského impéria a rozpad bývalého komunistického bloku změnily od základu politický zeměpis Evropy a Asie, a že – slovy Umberta Eca – „bude třeba ještě desítek let, než zhroucení sovětského systému úplně skončí“,
A. whereas the implosion of the USSR, the achievement of independence by many former republics of the Soviet empire and the dismantling of the former Communist bloc have utterly transformed the political geography of Europe and Asia and, to quote Umberto Eco, 'it will take decades for the collapse of the Soviet system to be completed',
B. vzhledem k tomu, že Ruská federace, se v prosinci 1991 stala nástupkyní Ruské sovětské federativní socialistické republiky, je s více než 17 miliony km 2 státem s největší rozlohou na světě; že z přibližně 150 milionů obyvatel Ruska je jen o něco více než 80 % Rusů; že asi 30 milionů ruských občanů náleží k jedné z mnoha různých etnických skupin, což občas způsobuje krvavé konflikty, jako například v Čečensku,
B. whereas the Russian Federation, which replaced the Russian Soviet Federated Socialist Republic in December 1991, is still, at 17 million km², the largest state in the world; whereas just over 80% of its 150 million inhabitants are ethnic Russians; whereas almost 30 million Russian citizens belong to a multiplicity of different ethnic groups, a situation which sometimes causes bloody conflict, as in Chechnya ,