natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. vzhledem k tomu, že využití nových technologií, například při pěstování nových plodin pro lékařské účely nebo jiných nepotravinových produktů, nabízí nové produkční možnosti zejména v oblastech, kde tradiční produkce přestala být ekonomicky rentabilní,
K. whereas the use of new technologies, for example in new crops for medicinal or other non-food purposes, offers new production opportunities, particularly in sectors where conventional production has ceased to be economically profitable,
L. vzhledem k tomu, že geneticky modifikované produkty pro využití v zemědělství musí nutně procházet velmi přísným hodnocením a současný postup povolování je pomalý a byrokratický a přispívá k tomu, že EU zaostává za svými světovými konkurenty,
L. whereas GM products for use in agriculture necessarily have to pass very stringent assessments and the present authorisation process is slow and bureaucratic, contributing to the EU lagging behind its global competitors,
M. vzhledem k tomu, že bioenergie představuje velmi zajímavé možnosti, pokud jde o zvýšení podílu spotřeby obnovitelné energie, což je strategickým cílem Unie a některé energetické plodiny představují zvlášť atraktivní příležitosti;
M.whereas bioenergy offers the possibility of increasing the share of renewable energy in overall EU energy consumption, which is a strategic goal of the Union, and some energy crops can present challenging opportunities,
N. vzhledem k tomu, že úspěch produkce biopaliv druhé generace z biomasy závisí na podpoře biotechnologického výzkumu jejich zpracování,
N. whereas the success of the production of second-generation biomass-based biofuels is conditional on support for biotechnological research into processing,
Q. vzhledem k tomu, že zemědělci EU mají právo využívat moderního biotechnologického pokroku stejně jako zemědělci z třetích zemí,
Q. whereas farmers in the EU have the right to benefit from advances in modern biotechnology in exactly the same way as farmers in third states,
3. zdůrazňuje proto, že musí být přiděleno více prostředků určených na společnou zemědělskou politiku na odvětví biotechnologie, včetně prostředků pro vzdělávání zemědělců o možnostech biotechnologie v rámci udržitelného zemědělství;
Stresses therefore that more agricultural funds must be allocated from the CAP to the biotechnology sector, including funds for the education of farmers about the possibilities of biotechnology within the framework of sustainable agriculture;
5. domnívá se, že je možné, že biotechnologické aplikace pomohou snížit používání pesticidů, herbicidů a hnojiv při pěstování plodin, a tím přispějí k ochraně životního prostředí a lidského zdraví;
Believes that biotechnology applications may help to reduce the use of pesticides, herbicides and fertilisers in crop cultivation, thus contributing to the protection of the environment and human health;
7. domnívá se, že náhrada neobnovitelných surovin novými produkty obsahujícími čisté chemikálie a velké množství různých odbouratelných látek nabízí nové možnosti pro zemědělce a pomáhá evropskému zemědělství plnit závazky WTO; domnívá se, že výzkum a vývoj mohou nalézt metody, jak zlepšit struktury dřeva a vláken a vytvořit nové možnosti obnovitelných produktů, které by nahradily neobnovitelné suroviny; zastává názor, že dopad biotechnologie na ekonomiku výroby zemědělských produktů a obchodu s nimi musí být široce posouzen, včetně možných vlivů na nebiotechnologickou zemědělskou výrobu potravin a na ekonomiku současné a budoucí nepotravinářské výroby, jako je výroba biomasy a biopaliv, biologicky rozložitelných obalů, léčiv atd.;
Considers that the replacement of non-renewable raw materials with new products consisting of fine chemicals and a large variety of degradable materials offers new opportunities for farmers and helps the European agricultural sector to comply with WTO obligations; believes that research and development can find ways to improve wood and fibre structures and create new possibilities for renewable products, replacing non-renewable raw materials; is of the opinion that the impact of biotechnology on the economics of production of and trade in agricultural products must be assessed in a broad manner, including the possible effects on non-biotech agri-food production and on the economics of current and future non-food production such as biomass and biofuels, bio-degradable packaging, medicinal products, etc.;8.
9. očekává, že v budoucnosti by mohlo být produkováno více druhů lepších a zdravějších potravin a krmiv i v méně příhodných oblastech, v omezených klimatických podmínkách, v podmínkách sucha nebo vlhka a na neúrodné půdě, a upozorňuje, že možnost tohoto rozvoje by mohla zajistit právě biotechnologie;
Emphasises the need to work to ensure that, in the near future, an increased variety of better and healthier food and feedstuffs could also be produced in less favoured areas, such as in restricted climate conditions, in dry or moist conditions and on harsh soil, and notes that the correct use of biotechnology could be one of the keys to these developments;
12. je si vědom stávajícího i případného dopadu biotechnologie na konkurenceschopnost pěstování rostlin, zemědělství a výroby potravin vůči hlavním konkurentům Evropy na mezinárodních zemědělských trzích, zejména s ohledem na mnoho odlišných způsobů zavádění technologie v Evropě, a vyzývá Komisi, aby těmto dopadům věnovala ve svých dalších studiích zvláštní pozornost, aby v této souvislosti Parlament podrobně informovala a aby v případě potřeby předložila zvláštní legislativní návrhy;
Is aware of the existing as well as the potential impact of biotechnology on the competitiveness of plant breeding, farming and food production, in particular in view of the very different rates of uptake of the technology in Europe, in comparison with its main competitors on the international agricultural markets, and calls on the Commission to pay specific attention to this impact in its forthcoming studies, to inform the European Parliament in detail on this matter and to put forward specific legislative proposals if and where required;
20. požaduje, aby se vyjasnila otázka odpovědnosti za škody vzniklé při pěstování a využívání biotechnologických produktů, tj. kdo je odpovědný, jakou náhradu škody lze požadovat a za jakých okolností lze požadavek náhrady škod předložit;
Asks for clarification concerning liability for damages incurred in the growing and use of biotechnological products: who is liable, what can be claimed and under what circumstances a claim can be made;
26. obává se rovněž, že by tyto faktory mohly zvýšit koncentraci výzkumu, vynálezů a práv duševního vlastnictví u několika významných zainteresovaných skupin, což by zvýšilo jejich vliv a moc v oblasti bezpečnosti potravin a závislost jednotlivých země a lidé;
Also suspects that these may be contributing to a strong concentration of research, inventions and immaterial rights among a few large global players, thus increasing their influence and power to the detriment of smaller companies and making countries and people more dependent on them;
28. žádá Komisi a členské státy, aby provedly v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013), velkou socioekonomickou studii na evropské úrovni, která by porovnala také různé metody zemědělské výroby;
Calls on the Commission and Member States to conduct, under the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities(2007-2013) , a sweeping socio-economic study at European level that includes a comparison of different methods of agricultural production;
30. domnívá se, že výzkum geneticky modifikovaných organismů by měl probíhat v souladu s legislativním usnesením Parlamentu o sedmém rámcovém programu Evropských společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013), který zdůrazňuje, že výzkum se zaměří na využití rozmanitosti vědeckých poznatků s cílem rozvíjet vyrovnané, udržitelné a společensky přijatelné přístupy a řešení;
Considers that GMO research should be in line with Parliament's legislative resolution concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013), which stresses that research will aim to integrate the diversity of scientific knowledge in order to develop balanced, sustainable and socially acceptable solutions and approaches;
32. znovu potvrzuje, že podporuje, aby při vývoji nových produktů pokyny a právní předpisy ochraňovaly pokusy potřebné pro provozní zkoušky, a zároveň upozorňuje na právní povinnosti, pokud jde o transparentnost těchto pokusů a přístup veřejnosti k informacím;
Reaffirms its support for guidelines and legislation to be used to safeguard experiments needed for field trials when new products are developed and points to the legal obligations regarding the transparency of those trials and public access to information;33.
33. zdůrazňuje, že zmíněné právní předpisy a pokyny pro provádění pokusů musí odpovědně zohledňovat ochranu spotřebitelů a životního prostředí;
Stresses that the legislation and guidelines referred to in carrying out experiments must seriously take into account the protection of consumers and the environment;
Celosvětový vývoj
Global developments
Reakce na obavy veřejnosti
Responding to public concerns
38. upozorňuje na to, že více než 50 % občanů se domnívá, že biotechnologie zlepší kvalitu jejich života (průzkum Eurobarometru), ale že obyvatelstvo zůstává většinou skeptické, pokud jde o zemědělskou biotechnologii (zelená biotechnologie), a že bude skeptické do té doby, než nové plodiny a nové produkty budou mít pro spotřebitele viditelné výhody;
Notes that over 50% of citizens believe that biotechnology will improve their quality of life (Eurobarometer survey 2005) but that the public is still mostly sceptical about agricultural (green) biotechnology, and will continue to be so unless new crops and products are seen to have consumer benefits;
Biotechnologie je moderní vědní obor.
Biotechnology is a modern branch of science.
Během posledních padesáti let se rychlým tempem rozvíjela, avšak zdá se, že její budoucnost je ještě atraktivnější.
It has developed dramatically in the recent fifty years, but its future seems to be even more attractive.
Ve skutečnosti mnoho vědců hovoří o tom, že čelíme biotechnologické revoluci, podobně jako jsme v posledních desetiletích zažívali revoluci v elektronice.
In fact, many scientists speak about us facing a biotechnological revolution, compared to the revolution in electronics that we have experienced in recent decades.
Současné vynálezy a aplikace jsou pravděpodobně pouze prvními kroky tohoto vývoje.
The existing inventions and applications seem to be only the very first steps of this development.
Současné geneticky modifikované plodiny
Current GM cropping
V roce 2005 byla komerční produkce geneticky modifikovaných plodin vypočtena přibližně na 90 milionů hektarů, což představuje 8,5 milionu pěstitelů v 21 zemích.
In 2005 commercial GM crop production was calculated to be about 90 million ha involving 8.5m growers in 21 countries.
Hlavními světovými pěstiteli jsou USA, Argentina, Brazílie, Kanada a Čína, z čehož USA představují 55 % celkové plochy geneticky modifikovaných plodin.
The US, Argentina, Brazil, Canada & China are the principal global growers of which the US represents 55% of total GM cropping area.
V EU patří k členským státům, které komerčně využívají menší plochy geneticky modifikované kukuřice, Španělsko, Německo, Portugalsko, Francie a Česká republika.
In the EU, those Member States commercialising modest areas of GM maize comprise: Spain, Germany, Portugal, France and Czech Republic.
Během posledního desetiletí zvyšují zemědělci pěstování geneticky modifikovaných plodin každý rok o 11 % a počet zemí, které pěstují geneticky modifikované plodiny, vzrostl za toto období z 6 na 21.
Over the last decade, farmers have increased their plantings of GM crops by 11% every year, with the number of countries cultivating GM crops increasing from 6 to 21 in the same period.
V roce 2005 byly základní geneticky modifikovanou plodinou sojové boby, které se pěstovaly na 54,4 milionu hektaru (60 % celkové plochy geneticky modifikovaných plodin), po nich následovala kukuřice (21,2 milionu hektaru, což je 24 %), bavlna (9,8 milionu hektaru, což je 11 %) a řepka olejka (4,6 milionu hektaru, což tvoří 5 % celkové plochy geneticky modifikovaných plodin).
GM soybean continued to be the principal GM crop in 2005, occupying 54.4 million hectares (60% of global GM area), followed by maize (21.2 million hectares at 24%), cotton (9.8 million hectares at 11%) and rapeseed (4.6 million hectares at 5% of global GM crop area).
Během prvního desetiletí, od roku 1996 do roku 2005, byla dominantním rysem herbicidní tolerance, po ní následovala odolnost vůči hmyzu a vložení více genů pro tyto dvě vlastnosti.
During the first decade, 1996 to 2005, herbicide tolerance has consistently been the dominant trait followed by insect resistance and stacked genes for the two traits.
V roce 2005 se herbicidní tolerance rozvinula u sojových bobů, kukuřice, řepky olejky a bavlny na 71 % tj. 63,7 milionu hektarů z celkových 90,0 milionů hektarů geneticky modifikovaných plodin, na 16,2 milionu hektarů (18 %) se pěstovaly plodiny odolné vůči hmyzu a na 10,1 milionu hektarů (11 %) plodiny s vložením více genů.
In 2005, herbicide tolerance, deployed in soybean, maize, rapeseed and cotton occupied 71% or 63.7 million hectares of the global GM 90.0 million hectares, with 16.2 million hectares (18%) planted to insect resistant crops and 10.1 million hectares (11%) to the stacked genes.
Celkové snížení používání pesticidů v období 1996–2004 se odhaduje na 172 500 megatun aktivních látek, což odpovídá 14% snížení dopadu na životní prostředí souvisejícího s používáním pesticidů u těchto plodin.
The accumulative reduction in pesticides for the period 1996 to 2004 was estimated at 172,500 MT of active ingredient, which is equivalent to a 14% reduction in the associated environmental impact of pesticide use on these crops.
V roce 2005 pěstovalo geneticky modifikované plodiny přibližně 8,5 milionu zemědělců v 21 zemích ve srovnání s 8,25 milionu zemědělců v 17 zemích v roce 2004.
GM crops were grown by approximately 8.5 million farmers in 21 countries in 2005, up from 8.25 million farmers in 17 countries in 2004.
Zvláště je třeba připomenout, že 90 % zemědělců byli zemědělci s omezenými zdroji z rozvojových zemí, z nichž mnozí dosáhli na základě pěstování geneticky modifikovaných plodin vyšších příjmů ke zmírnění své chudoby.
Notably, 90% of the farmers were resource-poor farmers from developing countries, many of whom received increased incomes from GM crops to alleviation of their poverty.
V roce 2005 přibližně 7,7 milionu (7,5 milionu v roce 2004) chudých zemědělců využívalo biotechnologické plodiny – většina z nich, 6,4 milionu, v Číně, 1 milion v Indii, tisíce v Jižní Africe, více než 50 000 na Filipínách, a v ostatních případech se jednalo o sedm rozvojových zemí, kde se pěstovaly biotechnologické plodiny v roce 2005.
In 2005, approximately 7.7 million (7.5 million in 2004) poor subsistence farmers utilized biotech crops – the majority in China with 6.4 million farmers, 1 million in India, thousands in South Africa, more than 50,000 in the Philippines, with the balance in the seven developing countries which grew biotech crops in 2005.
V roce 2005 dosáhla hodnota biotechnologických plodin na trhu odhadem 5,25 miliardy USD, což představuje 18 % světového trhu s komerčním osivem v roce 2005 v hodnotě 30 miliard USD.
In 2005, the global market value of biotech crops is estimated to be $5.25 billion representing 18% of the ~$30 billion 2005 global commercial seed market.
Trh s biotechnologickými plodinami ve výši 5,25 miliardy USD se skládal z 2,42 miliardy USD za biotechnologické sojové boby (to odpovídá 46 % celosvětového trhu s biotechnologickými plodinami), 1,91 miliardy USD za biotechnologickou kukuřici (36 %), 0,72 miliardy USD za biotechnologickou bavlnu (14 %) a 0,21 miliardy USD za biotechnologickou řepku kanolu (4 %).
The $5.25 billion biotech crop market comprised of $2.42 billion for biotech soybean (equivalent to 46% of global biotech crop market), $1.91 billion for biotech maize (36%), $0.72 billion for biotech cotton (14%), and $0.21 billion for biotech canola (4%).
Celková celosvětová hodnota za desetileté období, tj. od doby, kdy se v roce 1996 začaly biotechnologické plodiny komerčně využívat, se odhaduje na 29,3 miliardy USD.
The accumulated global value for the ten-year period, since biotech crops were first commercialised in 1996, is estimated at $29.3 billion.
Očekává se, že v roce 2006 celková hodnota trhu s biotechnologickými plodinami dosáhne 5,5 miliardy USD.
The global value of the biotech crop market is projected at over $5.5 billion for 2006.
Budoucí trendy
Future trends
Je pravděpodobné, že zvětšování plochy geneticky modifikovaných plodin, ke kterému docházelo během prvního desetiletí komercializace v období 1996–2005, bude pokračovat a bude během druhého desetiletí v období 2006–2015 ještě překonáno.
It is likely that the increases in GM crop area seen during the first decade of commercialisation, 1996 to 2005, will continue and possibly be surpassed in the second decade 2006-2015.
Počet zemí, které přijmou čtyři současné hlavní biotechnologické plodiny, pravděpodobně vzroste.
The number of countries adopting the four current major biotech crops is expected to grow.
Nárůst celosvětové plochy bude doprovázet nárůst počtu zemědělců pěstujících biotechnologické plodiny, protože první generace biotechnologických plodin se už rozšířila a začíná být k dispozici druhá generace nových aplikací.
An increase in the global hectarage will be accompanied by an increase in the number of farmers planting biotech crops as the first generation of biotech crops is more widely adopted and the second generation of new applications becomes available.
Kromě tradičních zemědělských produktů, kterými jsou potraviny, krmiva a vlákna, se budou objevovat zcela nové zemědělské produkty, včetně výroby farmaceutických preparátů, perorálních vakcín, speciálních a čistých chemikálií a využívání obnovitelných zdrojů z plodin, které nahradí neobnovitelná, znečišťující a stále dražší fosilní paliva.
Beyond the traditional agricultural products of food, feed and fibre, entirely novel products to agriculture will emerge including the production of pharmaceutical products, oral vaccines, specialty and fine chemicals and the use of renewable crop resources to replace non-renewable, polluting, and increasingly expensive fossil fuels.
Dodržování osvědčených zemědělských postupů u biotechnologických plodin bude stále důležité, jako tomu bylo i během prvního desetiletí, a musí být i nadále udržována odpovědná správa, zejména v zemích na jihu, kde se budou v nadcházejícím desetiletí biotechnologické plodiny pěstovat především.
Adherence to good farming practices with biotech crops will remain critical as it has been during the first decade and continued responsible stewardship must be practiced, particularly by the countries of the South, which will be the major deployers of biotech crops in the coming decade.
Předpisy pro dovoz, zpracování a spotřebu geneticky modifikovaných produktů jsou ve většině rozvinutých zemí a v mnoha rozvojových zemích na vysoké úrovni.
Regulations on the import, processing and consumption of GM products are well developed in most developed and many developing countries.
Všechny rozvinuté země mají zavedeny systémy regulace a provádějí vyhodnocení biologické bezpečnosti.
All developed countries have regulatory systems in place and are conducting biosafety assessments.
Základ této regulace a metody pro určování biologické bezpečnosti se v různých zemích liší, avšak všechny jsou založeny na obezřetném přístupu k bezpečnosti potravin a krmiv a na přístupu programu Codex Alimentarius (vytvořený WHO) k vyhodnocování bezpečnosti potravin a krmiv a kvality pomocí posuzování podstatné shody a podrobné analýzy rozdílů.
The basis for these regulations and the methods used for determining biosafety vary according to country, but all are based on a precautionary approach to food and feed safety and the Codex Alimentarus (produced by WHO) approach to evaluating food and feed safety and quality by evaluating substantial equivalence and a detaiIed analysis of differences.
Mnoho rozvojových zemí má také regulační systémy, které se řídí modelem vytvořeným v USA, v Evropě nebo jinde.
Many developing countries also have regulatory systems following models developed in US, Europe or elsewhere.
Mezinárodní agentury, jako jsou OECD, OSN (FAO, UNEP), WHO, WTO atd., jsou zapojeny do budování kapacit a do snahy o harmonizaci předpisů s cílem umožnit volný pohyb produktů a obchod s nimi, jakmile regulační orgány různých zemí ověří bezpečnost potravin / krmiv.
International agencies such as OECD, UN (FAO, UNEP), WHO, WTO etc. are all involved in capacity building and attempting to harmonise regulations in order to allow free movement and trade in products once their food/feed safety has been established by the regulatory authorities of various countries.
V rámci programu UNEP (Program OSN na ochranu životního prostředí) bylo vytvořeno středisko pro biologickou bezpečnost (mechanismus pro výměnu informací o geneticky modifikovaných organismech), které poskytuje databázi údajů o biologické bezpečnosti a vyhodnocení rizik pro každou aplikaci geneticky modifikovaných organismů (z hlediska experimentálního i v komerční oblasti) ve všech zemích zapojených do tohoto systému.
UNEP established a Biosafety Clearing House (an information exchange mechanism for GMOs) which provides a database of biosafety data and risk assessments of each GMO application (both experimental and commercialisation) in all countries involved in the scheme.
Cartagenský protokol k Úmluvě o biologické rozmanitosti (CDB) byl vytvořen částečně s cílem poskytovat ochranu zemím před dovozem geneticky modifikovaných potravin a krmiv a produktů ke zpracování v případech, kdy nebylo provedeno příslušné hodnocení biologické bezpečnosti.
The Cartagena protocol of the CBD was partly established in order to provide protection for countries from importation of GM foods/feeds and products for processing where relevant biosafety evaluations had not been conducted.
Umožňuje to dovážející zemi prostřednictvím střediska pro biologickou bezpečnost prohlásit, že si před přijetím dovozu přeje učinit rozhodnutí na základě informací o vyhodnocení rizik.
It enables an importing country to declare, via the Biosafety Clearing House, that it wishes to take a decision based on risk assessment information before agreeing to accept an import.
Situace v Evropské unii
In the European Union
V únoru 2001 přijal EP směrnici 2001/18/ES definující nové předpisy pro geneticky modifikované plodiny, která vstoupila v platnost v říjnu 2002.
In February 2001, the EP adopted Directive 2001/18/EC, which defined new GM crop rules which came into force in October 2002.
Představuje podstatně revidovanou verzi předchozích směrnic.
It presents a substantially revised version of the previous Directives.
Základem těchto nařízení je to, že genetické modifikace se pokládají za něco nového a zvláštního, na co stávající právní předpisy nestačí.
Central in these regulations is that GM is considered something new and special for which existing legislation is not sufficient.
Regulační systém EU je tedy spíše založen na postupech než na produktech: regulační rámec je určován způsobem, jakým se něco provádí.
The EU regulatory system is therefore process-based rather than product-based: the way something is made determines the regulatory framework.
Hlavní posun ve filozofii ve směrnici 2001/18/ES ve srovnání s předchozími směrnicemi je výslovné přijetí přístupu obezřetnosti jako vodítka, které má spíše nahradit koncepci obeznámenosti а podstatné shody nebo působit vedle ní.
The major philosophical shift in Directive 2001/18/EC compared to its predecessors is the explicit adoption of the precautionary approach as a guide, rather than or in addition to the concepts of familiarity and substantial equivalence.