natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 o Malajsii: bití holí
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Malaysia: the practice of caning
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 o Ugandě: tzv. Bahatiho zákon a diskriminace lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Uganda: the so-called ‘Bahati bill’ and discrimination against the LGBT population
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 o eritrejských uprchlících zadržovaných jako rukojmí na Sinaji
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Eritrean refugees held hostage in Sinai
Zpřísnění unijního zákazu odstraňování žraločích ploutví
Support for strengthening the European Union ban on shark finning
Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 o podpoře zpřísnění unijního zákazu odstraňování žraločích ploutví
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on support for strengthening the European Union ban on shark finning
Podpora sportů na nejnižší úrovni ze strany Evropské unie
Increased European Union support for grassroots sports
Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 o větší podpoře sportů na nejnižší úrovni ze strany Evropské unie
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on increased European Union support for grassroots sports
Strategie EU v oblasti bezdomovectví
EU homelessness strategy
Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 ke strategii EU v oblasti bezdomovectví
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on an EU homelessness strategy
-//EP//TEXT TA 20101216 ITEMS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT TA 20101216 ITEMS DOC XML V0//EN
EU zasvěcuje rok 2011 dobrovolníkům
2011 – The European Year of Volunteering!
"Zvlášť lidé v nových členských zemích tak získají příležitost poznat, jak je dobrovolnická práce může obohatit," říká irská liberální poslankyně Marian Harkin, jenž se tomuto tématu dlouhodobě věnuje.
Around 100 million Europeans regularly volunteer for some activity although there are high discrepancies, in Britain, Sweden and the Netherlands it is 40% of people whilst in Bulgaria and Italy it is about 10%.
Výzev, kterým dnes EU čelí není právě málo.
We spoke to Irish MEP Marian Harkin (ALDE), who is promoting volunteering.
Proč bylo právě dobrovolnictví zvoleno za téma roku 2011?
Q: There are so many burning issues in society today, why dedicate a whole year to the ethos of volunteering?
Za dobrovolníka dnes můžeme označit každého pátého občana EU .
MH: In the EU one in every five people are volunteering in some way or another.
Evropa však není v přístupu k dobrovolnictví jednotná.
Q: In many western countries volunteering has a long tradition.
Na západ ě má dobrovolnická práce dlouhou tradici, což však neplatí u postkomunistických zemí...
However, in post Communist countries people are quite suspicious about anything new, including volunteering.
Je to tak.
How can we overcome this?
Myslím, že přístup k dobrovolnictví má hodně co do činění s kulturou dané země.
MH: I think volunteering has a lot to do with culture with tradition.
Poukázala tím na skutečnost, že mladí berou dobrovolnickou práci jinak než senioři.
But she made the point that younger people have a different perspective.
Může Evropský rok dobrovolnictví něco změnit?
Q: What changes could the European year of volunteering bring?
Dobrovolnictví si musí najít své místo pod sluncem.
MH: I think volunteering will have to find its own place and space and it might be quite different to how it is in the UK, France or Italy.
Přístup k dobrovolnické práci se může změnit, pokud se změní okolnosti, které jsou s ní spojené.
It’s not so much about a change of attitude but it’s about changing the circumstances and very often changed circumstances bring about changes in attitude.
Rok dobrovolnictví může nabídnout lidem z nových členských zemí, aby zjistili, co jim tato práce může přinést a jaký je její význam.
The European year of volunteering can be an opportunity for people in the "new" member states (those that joined the Union after 2004, mainly from Central and Eastern Europe) to explore what volunteering can mean for them in their own context.
Jaká je role Evropského parlamentu v této kampani?
Q: What is the role of MEPs and EP in the European year of volunteering?
V parlamentu máme ohledně dobrovolnictví zájmovou skupinu, která sdružuje zainteresované poslance i lidi mimo EP.
How could they contribute efficiently?
Všem europoslancům posíláme informace o kontaktních místech v jednotlivých zemích.
MH: We have in the Parliament the unofficial "EP Volunteering Interest Group" and we have sent information to all the MEPs regarding the national contact points.
Mohou se pak sami obrátit na dobrovolnické skupiny v jejich regionu, zjistit jaká je situace a jak mohou v tomto směru pomoc t .
They themselves can contact their regional contact point, see what is happening in their own country and region and how they can be involved at the national level.
Má to svůj význam, protože poslanci se díky tomu mohou spojit s konkrétními dobrovolníky a jejich prací.
I think this is quite important because it is engages MEPs with volunteers.
Je nezbytné, aby Evropský parlament spolupracoval také s Aliancí Evropského roku dobrovolnictví (tzv.EYV 2011 Alliance, která sdružuje 33 evropských dobrovolnických sítí).
It’s absolutely crucial equally the Parliament is actively working with the "Alliance" (which informally gathers 33 European Networks active in Volunteering)
Doufejme, že v průběhu letošního roku budeme mít na stole i konkrétní doporučení pro Evropskou komisi.
Hopefully, by the end of the year we will have in place some policy recommendations that we can bring to the European Commission and ask about a green paper.
Snahám OSN o zastavení klimatických změn nevěřím, říká nositel Nobelovy ceny
Professor Paul Crutzen: Nobel winner and advocate of a climate "escape route"
Paul Crutzen získal Nobelovu cenu v roce 1995 Klimatické změny je možné zastavit, ale jinou cestou než se dosud myslelo, tvrdí chemik Paul Crutzen.
European Parliament, Brussels, 7 December: Paul Crutzen coined the term "Anthropocene" which describes the period when human activity has impacted on the world's ecosystems - namely through the industrial revolution.
Nizozemský laureát Nobelovy ceny zavítal v prosinci do Parlamentu na seminář o budoucnosti ropy.
Advocates releasing particles of sulphur in atmosphere to deflect sunlight and heat Crutzen believes in radical solutions to global warming as UN climate process "not working" Nobel winner at EP 7 December to speak in seminar about future of oil Professor Paul Crutzen, one of the world's experts on the atmosphere was at the EP on 7 December at a seminar on the future of oil.
Během vystoupení obhajoval myšlenku, že svět by měl v boji s globálním oteplováním zásadně "překopat" svůj přístup.
The Nobel winning Chemist shot to global prominence with his scientific paper in 2006 advocating an "escape route" by artificially "geo-engineering" the atmosphere to counter C02 emissions.
Řešením prý není snížení emisí CO2, ale cílené vypouštění částic síry do atmosféry, které dokážou odrážet škodlivé sluneční záření a zmírnit oteplování planety.
At the seminar he said that "we could release particles of sulphur (to deflect sunlight and heat) in the upper atmosphere to cool the global climate".
Myšlenka je velmi jednoduchá.
We caught up with him.
Když vypustíme částice síry do atmosféry, tak tyto začnou rozptylovat záření zpět do vesmíru.
You have spoken of geo-engineering, could you just explain to us in layman's terms what it is and what it works?
Mluvíme o částicích, které by se vyprodukovaly z okysličování oxidu siřičitého nebo mořské soli.
The idea is very simple, when you put particles in the atmosphere; they scatter radiation back into space.
Já jsem se k ní pouze vrátil a přepracoval ji.
So this is no secret - this was basically known thirty years ago by a Russian scientist and I just picked it up again and made it more scientific.
Jsou s touhle myšlenkou spojená i nějaká rizika?
Are there any risks associated with this?
Tím by bylo snížení objemu emisí CO2.
The ideal solution would be to make sure that there are not as many CO2 emissions.
O těchto snahách se však mluví už léta a já osobně žádný velký posun nevidím.
However, this argument has been going on for many, many years and I don't see much progress.
Právě proto bychom měli jít jinou cestou a uvažovat o využívání zminěného ochlazovacího účinku síry.
So because of this we should basically think about enhancing the cooling effect of these particles.
Momentálně se snažíme o teoretické modelování dopadů této myšlenky, včetně případných vedlejších účinků na ozón.
What we are doing now is mostly theoretical climate modelling and also looking at the side effects on Ozone.
Je totiž možné, že větší množství částic síry v atmosféře by mohlo zničit více ozónu, což přirozeně nechceme.
For instance maybe more particles in the atmosphere could destroy more Ozone and of course we don't want that.
Myslím, že tyto snahy nefungují.
Well, they are not working!
Když jsem v roce 2006 publikoval v článek, ve kterém jsem prezentoval myšlenku na ochlazování atmosféry pomocí částic síry, šlo o projev zoufalství.
I wrote the 2006 article that started the idea (of cooling the atmosphere by releasing particles) in desperation.
Nečekal jsem, že vzbudí až takový ohlas.
I didn't expect so much impact.
Parlamentní seminář, kterého jste se účastnil se týkal ropy.
I hope it would be possible, but I remain sceptical as oil is used everywhere.
Je možné si představit budoucnost bez ropy?
Factbox: Paul Crutzen at a glance
Doufám, že to možné je.
Born, Amsterdam 1933
Já jsem ale ohledné této představy skeptický.
1954: Works at the Bridge Construction Bureau of the City of Amsterdam.
Ropa se dnes totiž využívá úplně všude.
Mid 1960's: Begins work on atmospheric ozone
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05968 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05968 0 NOT XML V0//EN
Buzek přivítal Estonce v eurozóně
Estonia embraces the euro
Hodiny ve tvaru euromince odpočítávaly první minuty estonské eurozóny. ©BELGA Od ledna 2011 Estonsko 17. členem eurozóny Z postkomunistických zemí má euro dále pouze Slovinsko a Slovensko Předseda Parlamentu Jerzy Buzek označil zavedení společné evropské měny v Estonsku za úspěch, na který mohou být obyvatelé této pobaltské země hrdí.
17th country to join euro 1.3 million people represented by 6 MEPs The Baltic State of Estonia became the 17th country to join the euro currency on 1 January.
"Je to závazek Estonska plnit nejenom všechny požadované standardy, ale i dláždit cestu k budoucí prosperitě svých občanů," uvedl Buzek v prohlášení.
Its 1.3 million people will now join an estimated 330 million people across Europe in having the single currency.
Estonsko se počínaje rokem 2011 stalo již sedmnáctým státem eurozóny, nicméně pouze třetím z postkomunistických zemí (po Slovinsku a Slovensku).
It will also become the first former Soviet Republic to adopt the euro.
V první polovině ledna budou smět Estonci kromě eura platit ještě i dosavadními estonskými korunami.
Estonia's particular coins will have a picture of Estonia on one side with the name of the country - "Eesti" - on them.
Ty budou postupně stahovány z oběhu.
The other side will be the same as all other euro coins.
Na rubu nejnovějších zaváděných euromincí je vyobrazena mapa Estonska a pod ní nápis "Eesti" - název země v domácím jazyku.
Parliament's President Jerzy Buzek welcomed the change saying that "this is a result of the strong commitment of Estonia to comply with all the necessary standards and to pave the way to a prosperous future of its citizens".
Přední strana mince je totožná s mincemi ostatních států eurozóny.
The national currency - the Kroon - will still be legal tender for most of January.
Společná evropská měna byla zřízena v roce 1999, přičemž do roku 2002 fungovala pouze v bezhotovostní podobě.
Launched as a currency in 1999 and in circulation since 2002 the euro is now used by Austria, Belgium, Cyprus, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Slovakia, Slovenia and Spain.
Rozloha: 45 227 km²
Surface area: 45 227 km²
Obyvatelstvo: 1,3 miliónu
Population: 1.3 million
Prezident: Toomas Hendrik Ilves
President: Ex-MEP Toomas Hendrik Ilves
20110105STO11246 Článek: Estonsko a euro Tisková zpráva - Jerzy Buzek (anglicky) Evropská centrální banka o euru v Estonsku Stránky Komise (anglicky)
EP resolution June 2010 on Estonia & the euro European Central Bank
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100521STO74889 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0217 0 NOT XML V0//EN
Po Belgii přebralo otěže EU na dalšího půl roku Maďarsko
Hungary presidency steps in, Belgium bows out
Ve středu se pak poslanci s Hermanem Van Rompuyem vrátí k prosincovému zasedání Evropské rady a s maďarským premiérem Viktorem Orbánem proberou priority jeho země, které bude po příštích šest měsíců určovat agendu EU.
Also on Wednesday, European Council President Van Rompuy reports on the EU's December summit.
V nadcházejících šesti měsících se Maďarsko chce zaměřit především na podporu růstu a zaměstnanosti v zajmu zachování evropského sociálního modelu, dále na posílení Evropské unie a její přiblížení evropským občanům a také na rozšíření EU a politiku sousedství.
The four main priorities announced by the Hungarian presidency are growth and employment for preserving the European social model; a stronger Europe; a citizen-friendly Union; enlargement and neighbourhood policy.
Na posledním zasedání Evropské rady během belgického předsednictví ve dnech 16.–17. prosince se evropští lídři dohodli na vytvoření stálého krizového mechanismu, který má zajistit finanční stabilitu eurozóny.
At the last EU summit, held during the Belgian presidency on 16-17 December, EU leaders agreed on a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the eurozone.
K tomu však bude zapotřebí lehce pozměnit Lisabonskou smlouvu.
This will require a limited amendment to the Lisbon Treaty.
Postup: prohlášení zástupců Evropské rady, Rady ministrů a Evropské komise Priority maďarského předsednictví (anglicky) Závěry zasedání Evropské rady v prosinci 2010
Wednesday 19 January (Hungarian Presidency and European Council) Priorities of the Hungarian presidency Conclusions of the December 2010 European Council
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Práva pacientů při léčbě v zahraničí
Patients' right to seek medical treatment abroad
Práva pacientů, kteří se chtějí léčit v zahraničí, jsou zase o něco jasnější díky provizorní dohodě, kterou loni těsně před Vánocemi uzavřeli europoslanci se zástupci členských států EU.
Clearer rules on patients’ rights to crossborder healthcare within the EU are one step closer, following a provisional deal reached between MEPs and Council just before Christmas.
Příští středu bude tuto dohodu, která upravuje zásadní oblasti, jako jsou povolení léčby či zákroku nebo proplácení lékařských výdajů, schvalovat celý Evropský parlament.
On Wednesday, MEPs will vote on the draft legislation, which covers key points, such as authorisation and reimbursement.
Podmínky poskytování přeshraniční zdravotní péče jsou důležité pro každého, kdo se chce léčit jiném státě Unie, ať už z důvodu příliš dlouhých pořadníků nebo nedostatku odborné péče ve své zemi.
Crossborder healthcare concerns people who choose to seek treatment in another Member State, for example because of excessively long waiting lists or the lack of specialist care in their own country.
V současné době vynakládají jednotlivé státy na zdravotní péči poskytnutou v zahraniční asi 1% svých rozpočtů na zdravotnictví.
Currently, Member States spend around 1% of their health budgets on treatment provided beyond their borders.
Cílem návrhu zákona EU, kterým se příští týden budou zabývat poslanci EP, je vyjasnit, jak a kdy je možno proplácet zdravotní péči poskytnutou v jiném státě Unie.
The draft legislation seeks to clarify how and when medical treatment in another Member State can be covered.
Autoři návrhu přitom zohlednili rozhodnutí Evropského soudního dvora, podle kterých je zapotřebí respektovat práva pacientů a zároveň zajistit, aby systémy sociálního zabezpečení v jednotlivých státech nebyly vystaveny přílišnému tlaku.
It takes account of European Court of Justice rulings that have underlined patients' rights, while seeking to safeguard national social security systems from undue pressures or imbalances.
Chtějí-li dnes pacienti, aby jim jejich zdravotní pojišťovna proplatila náklady na léčbu či zákrok v zahraničí, musí v řadě případů nejprve požádat o povolení.
Patients will, in many cases, need prior authorisation from their home country if they wish to be reimbursed for hospital treatment in another Member State.
Rozprava: v úterý 18. ledna
Debate: Tuesday 18 January
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0307 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0307 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Situace v Bělorusku: EP projedná případné sankce EU
Sanctions on Belarus?
Vzhledem k poslednímu vývoji v Bělorusku byla na pořad plenárního zasedání zařazena debata o situaci v této zemi po zmanipulovaných prosincových volbách.
MEPs will discuss December's rigged elections in Belarus, following which opposition leaders were jailed and demonstrators attacked by police.
Pouliční protesty, které je provázely, běloruská policie tvrdě potlačila a několik předáků opozice přitom zatkla.
They will then vote on what sanctions the EU should impose on Belarus President Lukashenko and other government figures.
Ve čtvrtek bude Parlament schvalovat usnesení, ve kterém navrhne, jaké sankce by ve světle těchto událostí měla EU uvalit na prezidenta Lukašenka a další představitele vlády v Minsku.
Visa bans and a freeze on assets are high on the list of options.
Podle společného prohlášení, které ve středu vydal předseda Parlamentu s předsedy několika výborů a delegací, Parlament požaduje celoevropský zákaz cestování a zmrazení majetku všech běloruských představitelů.
The President of Parliament and several EP committees and delegations issued a joint statement on Wednesday calling for an EU travel ban and a freeze on assets of Belarus officials as well as increased EU financial support for independent media and civil society organisations.
Kromě toho poslanci vyzývají také k navýšení finanční pomoci EU určené na podporu nezávislých médií a organizací občanské společnosti.
Procedure: Motion for resolution by political groups
Rozprava: ve středu 19. ledna
Debate: Wednesday 19 January
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-004-EN DOC XML V0//EN
Nový právní rámec pro vztahy EU a Srbska
EU-Serbia relations on a new footing
Příští úterý se budou poslanci zabývat Dohodou a stabilizaci a přidružení mezi EU a Srbskem, kterou musí předtím, než vstoupí v platnost, schválit Evropský parlament a ratifikovat všechny členské státy EU.
On Tuesday MEPs will debate and are expected to approve the EU-Serbia Stabilisation and Association Agreement, which needs Parliament's consent as well as Member States' ratification to enter into force.
Dohoda o přidružení a stabilizaci, která umožňuje rozšíření obchodu mezi EU a Srbskem a počítá se členstvím této země v EU, byla podepsaná v roce 2008.
The agreement, which opens up trade between the EU and Serbia and holds out the prospect of EU membership, was signed in 2008.
Ratifikovat ji však členské státy začaly až v červnu 2010, přičemž 12 zemí, včetně České republiky, tak již učinilo.
Member States only started the ratification process in June 2010.
Důležitou podmínkou pro vstup Srbska do EU, které o členství požádalo v prosinci 2009, je i nadále plná spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii.
Full cooperation with the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY) remains an essential pre-condition for the EU membership of Serbia, which submitted its application in December 2009.
Loni v říjnu vyzvaly členské státy Evropskou komisi, aby přihlášku Srbska posoudila.
The Council asked the Commission in October 2010 to prepare an opinion on Serbia's application.
Srbský místopředseda vlády na schůzi Zahraničního výboru
Foreign Affairs Committee meeting with Serbian deputy prime minister
V pondělí 17. ledna budou členové Zahraničního výboru EP diskutovat o aktuálním vývoji s místopředsedou srbské vlády pro integraci do EU a ministrem pro vědu a technologický rozvoj Bozidarem Djelicem.
On Monday 17 January, the Foreign Affairs Committee will hold talks with Bozidar Djelic, Serbia's Deputy Prime Minister for EU Integration and Minister of Science and Technological Development.
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0362 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0362 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101129IPR02768 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101129IPR02768 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-005-EN DOC XML V0//EN
Mezinárodní adopce v Evropské unii
Saving children through adoption within the EU
Usnesení na toto téma by měl Parlament přijmout ve středu.
They also stress the need to safeguard the rights of the adopted children.
Poslanci upozorňují, že problém opuštěných dětí v Evropě je "stále vážnější a naléhavější".
The problem of abandoned minors has become "increasingly serious and pressing" in Europe, maintain MEPs, who believe that, to cope with this "emergency", the right to international adoption within the European Union must be emphasised.
Aby bylo možné tuto "naléhavou otázku" řešit, je podle nich zapotřebí chránit právo na mezinárodní adopci v rámci EU.
The Commission is asked to explain what steps it plans to take not only to defend the right to inter-country adoption in the EU but also to protect the children who are to be adopted.
Tyto informace by měly být na žádost Parlamentu doplněny také o přehled situace ve všech 27 státech EU.
The Commission is also asked to provide an overview of the current situation in the 27 Member States.
Rozprava: v pondělí 17. ledna
Debate: Monday 17 January
-//EP//TEXT OQ O-2010-0193 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT OQ O-2010-0193 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-006-EN DOC XML V0//EN
Litva: EP se obává dopadu nového zákona na práva homosexuálů
Lithuania: draft law raises concerns over gay rights
Příští týden budou europoslanci požadovat po Komisi vysvětlení, jaké kroky hodlá podniknout v souvislosti s návrhem litevského zákona, který by podle nich "zásadním způsobem omezil svobodu projevu a názoru".
MEPs will quiz the Commission on the action it plans to take over a Lithuanian draft law which they say "would seriously limit freedom of speech and expression, such as publicly supporting or campaigning for equality or LGBT rights or against discrimination based on sex or sexual orientation" in the country.
Připravovaný zákon totiž zakazuje veřejnou propagaci "rovnosti a práv lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů" v Litvě, což je podle poslanců v rozporu s právem na svobodu projevu a zákazem diskriminace na základě sexuální orientace, které garantuje právo EU.
The draft law is due to apply in public places, including in the media, and may be used to prevent LGBT pride marches from taking place.
Litevský parlament v současné době projednává změnu správního řádu, podle které má být zaveden nový přestupek, za který lze udělit pokutu, a to "veřejná propagace homosexuálních vztahů".
The oral questions were tabled by the ALDE, Greens/EFA and GUE/NGL groups.
Hlasování: ve středu 19. ledna
Debate: Wednesday 19 January
-//EP//TEXT OQ O-2010-0190 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT OQ O-2010-0170 0 NOT XML V0//EN