natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sestavení odpovídajícího plánu, který by zaručil dosažení požadovaného efektu, vyžadovalo shromáždění souhrnných výchozích (vědeckých) údajů a pečlivé posouzení pravděpodobných sociálně-ekonomických dopadů.
The formulation of an appropriate plan guaranteed to achieve the desired effects called for the collection of comprehensive initial (scientific) data and careful consideration of the likely socio-economic effects.
Z toho samozřejmě logicky vyplývá, že bylo nezbytné zajistit skutečně otevřené a široce zaměřené konzultace se zúčastněnými stranami, rybáři, výzkumnými pracovníky a politiky.
As an essential corollary to this, truly open and broad-based consultations with stakeholders – fishermen, researchers and politicians – needed to be held.
Otázkou zůstává, zda byl tento požadavek řádně splněn.
The question remains whether this requirement has been adequately met.
Primární pozornost v tomto nařízení je věnována tresce jako takové, což se samozřejmě odráží v tom, jakým způsobem je návrh sestaven.
The primary focus of this regulation is the cod themselves, and this is reflected in the way in which the proposal is written.
Návrh je natolik hermeticky uzavřený, aby kolem zásadních legislativních návrhů vytvořil ochrannou vrstvu, která by je uchránila před „nepotřebnými“ zásahy.
The drafting is so hermetic as to shroud this fundamental legislative proposal in a protective layer intended to shield it against 'unwarranted' insertions.
V případě tresky, na níž závisí existence mnoha rodin, by tyto zásahy jistě měly zohlednit sociálně-ekonomický dopad navrhovaných omezení odlovu, která znepokojují tisíce lidí závislých na Baltském moři.
Given that we are talking about cod here – i.e. a fish on which many families' livelihoods depend – any such insertions could not fail to concern the socio-economic impact of the proposed fishing restrictions.
Odvětví rybolovu vnímá tento problém o to intenzivněji, že vysvětlující prohlášení návrhu nařízení neobsahuje odkaz na Evropský rybářský fond, který by mohl kompenzovat negativní hospodářské dopady vyplývající z předloženého návrhu.
The fishing industry is made all the more keenly aware of this issue by the fact that the proposal's explanatory statement makes no reference to any funding being made available under the European Fisheries Fund to compensate for any adverse economic effects caused by the proposed plan.
Kromě toho je také obtížné nalézt v jednotlivých odstavcích biologické údaje týkající se Baltského moře.
Furthermore, it is difficult to see any sign of biological data on the Baltic in the regulation itself.
Předložený plán, jak se zdá, přistupuje k lovu tresky obecné v Baltském moři jako k jednotnému celku a nezohledňuje specifika pobřežního rybolovu.
The plan appears to treat the Baltic cod fishery as a uniform area, taking no account of its specific inshore fisheries.
Pozornost si zaslouží další podrobnosti:
The rapporteur has the following specific remarks to make:
Výhrady se mohou objevit již u samotného názvu nařízení.
The very title of the regulation may be called into question.
Byly navrženy tyto změny: „Nařízení Rady (ES), kterým se zavádí víceletý plán pro řízení populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem“.
The following change has been put forward: 'Council Regulation (EC) establishing a multi-annual plan for management of the cod stocks in the Baltic Sea and the fisheries exploiting those stocks'.
Při této příležitosti je možné podotknout, že projednávaný dokument je založen na tradičním trojrozměrném přístupu, který se u řízení rybolovu používal do této chvíle, zejména nižší kvóty, menší intenzita rybolovu a více kontrol.
It should be noted in passing that the proposal is based on the traditional three-pronged approach taken to fisheries management to date, namely lower quotas, less fisheries expenditure and more inspections.
Návrh byl připraven v roce 2006 a je nezbytné jej aktualizovat například s ohledem na Johannesburskou deklaraci, která stanoví požadavek, aby do roku 2015 byly v co možná největší míře obnoveny populace ryb a jejich odlov na maximální udržitelný výnos.
The proposal was drafted in 2006 and needs to be brought up to date, with, for example a reference to the Johannesburg Declaration, which requires that, as far as is possible, stocks be rebuilt and fished at MSY levels by 2015.
Kromě toho v souladu s rozhodnutím, které přijala Rada v Lucemburku, by měl být upraven článek 15 kapitoly V: povolená odchylka v odhadu množství ohlášených v deníku byla změněna z 8 % na 10 %, což již dlouho požadovala většina členských států.
Furthermore, following the decisions taken by the Council in Luxembourg, Article 16 of Chapter V should be updated: the margin of tolerance in the logbook has been changed from 8% to 10%, which is something that the majority of Member States have been seeking for a long time.
Otázkou se zabývá výše uvedený pozměňovací návrh 7.
This issue is dealt with in Amendment 7 above.
A právě údaje ICES měly poskytnout rozhodující vědecké důkazy ospravedlňující navržení stávajícího znění.
It was precisely the ICES data that were supposed to provide the decisive scientific evidence justifying the drafting of the regulation in its current form.
Stěží je možné se vyhnout dojmu, že na program obnovy uvedený v tomto dokumentu mělo významný vliv přesvědčení, že kapacita plavidel v Baltském moři pro lov tresky je v současné době nepochybně příliš vysoká v porovnání se stávajícími rybolovnými kvótami.
It is difficult to avoid the impression that the belief that the Baltic fleet's cod fishing capacity is, as things currently stand, unquestionably too high in relation to the fishing quotas available had a significant influence on the recovery programme set out in the proposal.
Doposud však ani EU ani žádný členský státy nenavrhly systematické řešení tohoto problému.
However, no one at EU or Member State level has yet put forward a systemic solution to this problem.
Stále častěji se objevují hlasy, že je velice důležité vyvarovat se automatických rozhodnutí, pokud jde o vrakování plavidel.
It is increasingly being argued that one should be extremely wary of automatic decisions on fleet scrapping.
Místo toho by se měla hledat řešení, která umožní zachovat určitou rybolovnou kapacitu pro případ, až nastane doba, kdy budou obnoveny zásoby, neboť tehdy budeme přece muset být schopni něčím lovit.
Efforts should instead be made to find means of maintaining a given fishing capacity until such time as stocks are replenished, since we will need to have something to fish with when that time comes.
V pozměňovacích návrzích zpravodaj nezaujal konečné rozhodnutí, zda se zabývat problematikou trvání doby letního hájení.
As regards his amendments to the regulation, the rapporteur has not taken a final decision on whether to address the issue of the length of summer closed periods.
Je třeba vzít v úvahu skutečnost, že v členských státech, které hledají možnost dalšího omezení intenzity rybolovu tím, že zavedou další dny, kdy je zakázán odlov tresky, se objevuje tendence upřednostňovat tzv. přístup „dnů na moři“ před obdobím hájení, které se uplatňovalo do této chvíle.
It should be noted that in the Member States that are looking for a means of further restricting fishing effort by introducing additional days on which cod fishing is prohibited, a tendency in favour of a 'days-at-sea' approach and against the closed-period approach followed to date is emerging.
Není pochyb, že tato otázka bude dříve či později zahrnuta do diskusí týkajících se tohoto plánu.
There can be no doubt that this issue will sooner or later be included in the discussions on the plan.
Z dalších otázek, kterými je nezbytné se zabývat a které nejsou začleněny mezi pozměňovací návrhy, je třeba zmínit tyto:
Among the other issues not covered in the amendments, attention should be drawn to the following:
Je smutné, že nebyla zmíněna také stejně účinná síť T90, o které jsme také rozsáhle jednali během schůzí našeho výboru.
It is a pity that no mention was made of the equally effective T90 net, which we have also discussed at great length during our committee meetings;
b) pozornost by měla být věnována problémům vyplývajícím z článků 15 a 17 nařízení.
(b) consideration should be given to the problem arising in Articles 15 and 17 of the regulation.
Pokud jde o první z článků, Lotyšsko a Litva doporučují například, aby závěrečná věta v odstavci 2 a celý odstavec 3 byly vypuštěny s ohledem na přehnaně vysoké a nezajištěné administrativní náklady, ke kterým by ustanovení v těchto článcích vedly.
With regard to the former article, Latvia and Lithuania are recommending, for example, that the final sentence in paragraph 2 and all of paragraph 3 be deleted on the grounds of the excessively high and unwarranted administrative costs to which they would give rise.
Regionální poradní sbor pro Baltské moře na druhé straně doporučuje, aby byla věnována pozornost uplatňování článku 17 také u subdivize 28-2 (Lotyšsko) v oblasti A.
The Baltic Sea Regional Advisory Council is, on the other hand, recommending that consideration be given to applying Article 17 also to Subdivision 28-2 (Latvia) in Area A;
c) rybáři z jižní části Baltského moře se zabývali následujícími otázkami:
(c) the following issues have been raised by fishermen in the southern Baltic:
– skutečně vysoké riziko pro bezpečnost populace tresky obecné, které představuje používání stavitelných sítí do proudu a používání háků;
- the extremely serious threat posed to the safety of cod stocks by the use of stow nets and hooks;
– neobjektivní bagatelizace nebezpečí, které pro tresku obecnou představuje ďas mořský;
- the unfair playing down of the threat that anglers pose to cod stocks;
– naléhavě nezbytné posílení pravomocí regionálních poradních sborů; toto stanovisko zastávají také další země;
- the pressing need for the actual powers of Regional Advisory Councils to be increased; this view is also being voiced in other countries;
– zohlednění omezeného přístupu rybářů ke komunikačním systémům v důsledku technických problémů.
- the need to take due account of the limited access fishermen have to communications systems, owing to technical problems.
Shodně s pravidly pro sestavování návrhů zpravodaj využil příležitosti předložit 13 pozměňovacích návrhů k návrhu nařízení.
The rapporteur has taken advantage of the opportunity afforded by the rules on the drafting of reports to table 13 amendments to the proposal for a regulation.
Z tohoto důvodu zpravodaj mimo jiné navrhuje upravit snížení rybolovu z 10 % na 8 % a zvýšit mezní hodnotu pro stanovení úlovku ze 100 kg na 300 kg.
This is why the rapporteur is proposing, among other things, to bring the reduction in fishing days down from 10% to 8% and increase the notification threshold from 100 kg to 300 kg, and is putting forward a means of simplifying fishing on the boundaries of the areas concerned.
Dále navrhuje, aby se článek 13 stal předmětem další konzultace, a vložil poslední článek, který stanoví povinnost Komise nepřetržitě sledovat jakékoli negativní sociálně-ekonomické dopady.
He is proposing that Article 13 be put out to further consultation and has inserted a final article requiring the Commission continuously to monitor any adverse socio-economic effects.
Na závěr by zpravodaj rád zmínil, že původním záměrem předchozího nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, na které stávající návrh odkazuje, bylo zachovat preventivní přístup během zavádění zásadních změn v rybářské politice, preventivní přístup jak pro řízení populace, tak i pro hodnocení sociálně-ekonomického dopadu provedených změn.
To wind up, the rapporteur would point out that the intention of the earlier Council Regulation (EC) No 2371/2002, which is referred to in the proposal before us, was to maintain a precautionary approach during the introduction of fundamental changes to fisheries policy; a precautionary approach to both stock management and the assessment of the socio-economic impact of the changes made.
Tento přístup by měl být zachován i po přistoupení čtyř baltských zemí.
Following the accession of the four Baltic countries, that principle should continue to remain applicable.
k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem
on the proposal for a Council regulation establishing a multi-annual plan for the cod stocks in the Baltic Sea and the fisheries exploiting those stocks
Situace populace tresky obecné v Baltském moři je vážná.
The situation of cod in the Baltic Sea is serious.
Přestože došlo v posledních letech ke snížení rybolovných kvót, stav části populace tresky obecné se nachází mimo bezpečné biologické limity.
Despite reductions in fishing quotas in recent years, sections of the cod stock are outside safe biological limits.
Znamená to vážnou hrozbu pro jedinečné a výjimečně citlivé mořské prostředí Baltského moře.
This is a serious threat to the unique and extremely sensitive marine environment of the Baltic Sea.
Z hlediska životního prostředí i z hlediska budoucího přístupu k populaci tresky obecné je důležité, aby byly populace tresky obecné v celém Baltském moři zachovány.
It is important, both from an environmental point of view and in terms of future access to cod, to conserve cod stocks throughout the Baltic Sea.
Je naší společnou odpovědností umožnit rybolov tresky obecné v Baltském moři také v budoucnu.
It is our common responsibility to make it possible also to fish for cod in the Baltic Sea in the future.
Současná platná nařízení jsou krokem správným směrem, avšak nepomohou, pokud se nebudou dodržovat.
The existing regulations are a step in the right direction but they will not help unless there is compliance with them.
Ačkoli nebezpečí pro populaci tresky obecné, a tím i pro Baltské moře, je mnoho a jsou komplexní, největší hrozbou je nezákonný rybolov.
Even though the threats to cod, and therefore the Baltic Sea, are multiple and complex, the greatest threat, nevertheless, is illegal fishing.
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) odhaduje, že nezákonný rybolov tresky obecné tvoří 35 % až 45 % vykládky z východních populací.
The International Council for the Exploration of the Sea (ICES) estimates that illegal fishing of cod accounts for between 35% and 45% of the cod landed from the eastern stock.
Nejdůležitějším způsobem ochrany populací tresky obecné proto není zavedení nových předpisů pro rybolov tresky obecné, ale zajištění toho, aby platná nařízení byla dodržována, a proto musí být tato oblast upřednostněna.
The most important method of protecting cod stocks is not, therefore, the introduction of new rules for cod fishing but rather guarantees that there is compliance with existing regulations and this area must, therefore, be given priority.
Je úkolem členských států, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.
It is the responsibility of the Member States to ensure compliance with this regulation.
V současné době existují prokazatelně vážné nedostatky ve způsobu, jakým členské státy tento úkol plní.
At the present time, there are evidently serious shortcomings in how they bear this responsibility.
Uvedený stav škodí jak populaci tresky obecné, tak Baltskému moři.
This situation is detrimental for both cod stocks and the environment of the Baltic Sea.
Jelikož Společenství není samo o sobě schopné dohlížet na rybolovnou činnost nebo ukládat pokuty za nezákonný rybolov, jeho úsilí se musí soustředit na různé způsoby, jak přimět k vynucení tohoto nařízení členské státy.
As the Community is not able itself to control the fishing activities, or to impose penalties for illegal fishing, its efforts must focus on various methods of inducing the Member States to enforce this regulation.
Na populaci tresky obecné má vliv také skutečnost, že stále více tresek je vyloveno, dokud jsou ještě mladé a stačily se třít pouze jednou, pokud vůbec.
Cod stocks are also affected by the fact that far too much cod has been landed while it is still young and has only managed to spawn once, and sometimes not even at all.
Přímým důsledkem této skutečnosti je, že se stav populace nezvyšuje a je snížena její reprodukční schopnost.
A direct consequence of this is that the growth of stocks suffers and the ability of stocks to recover is reduced.
Za zmínku rovněž stojí, že tržní hodnota ryb z takových vykládek je nižší, neboť tresky jsou příliš mladé.
It is also noteworthy that the market value of the fish finally landed is lower because the cod landed is far too young.
Aby se zabránilo prudkému poklesu populací tresky obecné v Baltském moři, musí pokračovat přísné udělování kvót.
In order to prevent a collapse in cod stocks in the Baltic Sea, a strict allocation of quotas must be maintained.
Musí být umožněno provádět bez omezení každoroční vědecká posouzení populace tresky obecné, na nichž jsou založena rozhodnutí Rady.
It must be possible to follow the annual scientific assessments of the cod stock, on which the Council's decisions are made, without restriction.
Environmentální a dlouhodobé hledisko mají prvořadou důležitost, na rozdíl od krátkodobých společenských a politických cílů.
The environment and the long-term view are the primary concerns, not short-term social and political objectives.
Celkem vzato, pro řízení životního prostředí a rybolovu tresky obecné v Baltském moři je nezbytná nová rybářská politika, která přiměje rybáře v celé Unii k účasti a spoluodpovědnosti za přežití populace.
All in all, in order to manage the environment and cod fishing in the Baltic Sea, a new fisheries policy is needed, a policy that makes fishermen throughout the Union themselves feel and take responsibility for the survival of the stock.
Jedním ze systémů, který prokázal svou účinnost při ochraně populací ryb a napomohl k tomu, aby rybáři mohli pokračovat ve svém způsobu obživy, je systém ITQ (individuální přenosné kvóty).
One system which has proved effective in protecting fish stocks and enabling fishermen to continue with their livelihood, is ITQ (individually transferable quotas).
ITQ chrání ryby tím, že stanoví rybářům individuální kvóty pro druh ryb, loviště a rok.
ITQ give individual rights to fish by giving fishermen an individual quota per species, fishing ground and year.
Na počátku je celková kvóta dána příslušným úřadem, např. Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (STECF), a následně je stanovena v souladu s návrhy v rámci rybářských organizací.
Initially, the total quota is set by an appropriate authority, e.g. the Scientific Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF), and is subsequently set in accordance with proposals from fishermen's own organisations.
ITQ podněcuje rybáře k tomu, aby nelovili tolik ryb, neboť to má z dlouhodobého hlediska zhoubné následky.
ITQ provide fishermen with incentives not to catch too much fish since that has directly detrimental consequences in the long term.
Je přímým zájmem rybářů, aby tato pravidla dodržovali, aby sledovali nezákonný rybolov a bojovali proti němu a chránili místa tření ryb.
It is directly in the fishermen's own interests to comply with the rules, monitor and combat illegal fishing and protect spawning grounds.
Jelikož ITQ mohou být prodávány, existuje rovněž pro některé rybáře, kteří si přejí změnit povolání, reálná možnost, aby začali novou kariéru.
Since ITQ can be sold, there is also a realistic possibility for any fisherman wishing to abandon the profession to establish a platform to start a new career.
Systém ITQ byl dosud použit s dobrými výsledky na Novém Zélandu, na Aljašce a na Islandu.
ITQ have been used with good results in New Zealand, Alaska and Iceland.
Rybolov tresky obecné v Baltském moři by mohl být použit pro pilotní projekt systému ITQ v EU.
Cod fishing in the Baltic Sea could be used as a pilot project for ITQ in the EU.
Existuje zde omezené loviště se dvěma populacemi tresky obecné, ale v relativně krátké vzdálenosti, aby se rybáři mohli přemísťovat mezi lovišti a populacemi.
It is a limited fishing ground with two cod stocks but with relatively short distances for fishermen to move between the fishing grounds and the stocks.
Celkem shrnuto, navrhovatel podává následující návrhy opatření:
In summary, the proposals for measures are as follows:
Stanovit v subdivizích 25 až 32 nulovou míru úmrtnosti způsobenou rybolovem.
In Subdivisions 25-32, the fishing mortality rate is set to 0.
To znamená, že není povolen žádný rybolov.
This means that no fishing is permitted at all.
Zavést přísnější požadavky na inspekci a postihy v členských státech, pokud jde o nezákonný obchod, a pověřit Komisi, aby zveřejnila seznam států, které v tomto ohledu nepostupují správně.
Introduce stricter requirements for Member States' control and penalties for illegal cod fishing, and instruct the Commission to name and publish a list of those States which are found wanting in this respect.
Zvýšit minimální povolenou velikost pro vykládku tresky obecné na 40 cm, což poskytne treskám více příležitostí k tomu, aby se třely, a tím posílily populaci.
Increase the minimum permissible size for landed cod to 40 cm, thereby giving cod further opportunities to breed and thus to strengthen the stock.
Umožnit vědeckým pracovníkům, aby určili výši kvót pro tresku obecnou, a nedovolit, aby členské státy přehlížely při stanovování kvót environmentální hledisko.
Allow science to determine the size of cod quotas and not allow the Member States to ignore the environmental aspects when setting quotas.
Prostřednictvím posouzení by měla Komise prověřit možnosti zavedení ITQ pro rybolov tresky obecné v Baltském moři, a tím zvýšení pobídek jednotlivým rybářům, aby populace zůstaly zachovány.
In making its assessment, the Commission should explore the possibilities of introducing ITQ for cod fishing in the Baltic Sea and, thereby, increase the incentives for individual fishermen to conserve stocks.
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin vyzývá Výbor pro rybolov, jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Bod odůvodnění 1 (nový)
Recital 1
(3) V roce 2003 přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC) víceletý plán řízení lovišť populací tresky obecné v Baltském moři.
(3) A multi-annual management plan for the cod stocks in the Baltic Sea was adopted through the auspices of the International Baltic Sea Fishery Commission (IBSFC) in 2003.
(3a) Rozdělení Baltského moře na západní (subdivize ICES 22, 23 a 24) a východní část (subdivize ICES 25 až 32) je dáno skutečností, že jde o oddělené ekosystémy se zcela odlišnými vlastnostmi.
(3a) The Baltic Sea 's division into a Western (ICES Subdivisions 22, 23 and 24) and an Eastern part (ICES Subdivisions 25 to 32) is determined by the fact that they are separate ecosystems with totally different properties.
(4a) Ustanovení plánu IBSFC týkajícího se stanovení celkových přípustných odlovů nebyla v rozhodnutích přijatých Radou respektována.
(4a) The provisions in the 2003 IBSFC plan concerning the setting of TACs have not been followed in the decisions taken by the Council.
Rada soustavně stanovuje celkové přípustné odlovy, které jsou příliš vysoké.
Council has consistently adopted TACs that have been too high.
(4b) Třebaže klimatické změny a znečištění způsobily v ekosystému Baltského moře významné změny, n ejvážnější hrozbou pro trvale udržitelnou správu Baltského moře jsou přehnaně štědré rybolovné kvóty přidělené v minulosti a nelegální rybolov, který je umožněn nedostatečnou kontrolou rybolovných činností a nechutí pronásledovat porušení stávajících nařízení.
(4b) Although climate change and pollution have caused significant changes in the Baltic Sea ecosystem, t he most serious threats to sustainable management in the Baltic Sea are the excessively generous fishing quotas allocated in the past and illegal fishing, the latter being due to a lack of control of fishing activities and reluctance to prosecute infringements of current regulations.
Nelegální rybolov je vážným problémem, avšak štědré kvóty rovněž.
Illegal fishing is a serious problem, but generous quotas as well.