natgillin/translations-raw huggingface dataset:
60. vyzývá Komisi, aby podpořila úsilí Světové banky a regionálních rozvojových bank při vytváření investičního rámce pro energie, jehož prostřednictvím by docházelo k řešení otázek nákladů, rizik, institucionálních a informačních překážek prohloubení partnerství veřejného a soukromého sektoru, který by podporoval nízkouhlíkové a bezuhlíkové technologie; vyzývá Komisi, aby posoudila různé mechanismy určené k usnadnění spolupráce při výzkumu a vývoji a plnění dalších cílů přenosu technologií, jako jsou Asijsko-tichomořské partnerství pro čistý rozvoj a klima a Fórum pro vedoucí postavení v oblasti sekvestrace uhlíku (CSLF); vyzývá Komisi, aby vytvořila hodnotící kritéria pro mechanismy mezinárodního financování, sdílení informací a výzkumu a vývoje, která by byla založena na schopnosti přispívat k dlouhodobému nízkouhlíkovému a bezuhlíkovému technologickému rozvoji;
Calls on the Commission to support the World Bank's and the Regional Development Banks' efforts to create an energy investment framework, addressing cost, risk and the institutional and informational barriers to scaling up public-private-partnerships supporting low carbon and carbon free technology; calls on the Commission to evaluate the various mechanisms designed to facilitate research and development collaboration, such as the Asia-Pacific Partnership on Clean Development and Climate and the Carbon Sequestration Leadership Forum and other technology transfer objectives; calls on the Commission to develop assessment criteria for international financing, information sharing, research and development mechanisms, based on their ability to contribute to long-term, low-carbon and carbon free technological development;
62. s ohledem na naléhavost situace vyzývá k okamžitému zvýšení podpory rozvojovým zemím při užívání čistých uhelných technologií, jež se prokázaly jako životaschopné a účinné;
Given the urgency of the situation, calls for an immediate increase in support to developing countries for the use of clean coal technologies that have been proven to be viable and effective;
Jaderná energie
Nuclear Energy
66. podporuje návrh Evropské rady z března 2007, aby byla vedena nezaujatá diskuse o možnostech a rizicích jaderné energie;
Supports the proposal of the March 2007 European Council for an unbiased debate on the opportunities and risks presented by nuclear energy;
68. uznává, že jaderná energie tvoří důležitou součást systému zásobování energií v 15 z 27 členských států, a tudíž i v Unii jako celku, přičemž zajišťuje třetinu dodávek elektrické energie v celé EU;
Acknowledges the fact that nuclear energy is an important component of power supply in 15 of the 27 Member States, and thus for the Union as whole, providing one third of the total EU electricity supply;
70. poukazuje na to, že se ve Finsku, Francii, Bulharsku, Rumunsku, na Slovensku, v Litvě (ve spolupráci s Lotyšskem a Estonskem), Spojeném království, Polsku a České republice staví nové jaderné elektrárny nebo se plánuje jejich výstavba či se taková možnost zkoumá;
Notes that Finland, France, Bulgaria, Romania, Slovakia, Lithuania (with the collaboration of Latvia and Estonia), the United Kingdom, Poland and the Czech Republic are building new nuclear power plants, or are planning to build them or are investigating such a possibility;
76. připomíná, že členské státy využívající jadernou energii se zavázaly dodržovat příslušné mezinárodní bezpečnostní normy a normy v oblasti nešíření jaderných zbraní, a uznává v této souvislosti mimořádný význam Smlouvy o Euratomu;
Recalls that the Member States which use nuclear energy have committed themselves to complying with international security and non-proliferation standards, and acknowledges in this connection the particular importance of the Euratom Treaty;
79. zdůrazňuje význam technologické platformy pro udržitelnou jadernou energii spuštěné v září 2007 při vytváření evropského plánu strategického výzkumu pro jaderné štěpení;
Emphasises the importance of the Sustainable Nuclear Energy Technology Platform launched in September 2007 in establishing a strategic European research agenda for nuclear fission;
90. připomíná, že po celém světě je plánována či realizována výstavba mnoha jaderných elektráren a že pro EU má zásadní význam, aby se na jejich výstavbě podílela, ať již z hlediska průmyslové strategie, nebo za účelem podpory nejpřísnějších možných bezpečnostních zásad na celém světě;
Recalls that dozens of nuclear power plants are planned or being built worldwide, and that it is vital for the EU to be involved in their construction, both from the point of view of industrial strategy and in order to promote the most stringent possible safety principles throughout the world;
Podíl fosilních zdrojů energie na hrubé domácí spotřebě EU–25 v roce 2004 činil 79 %, přičemž největší podíl připadal na ropu (37,2 %), poté zemní plyn (23,9 %) a uhlí (17,9 %).
In 2004 the share of fossil fuels as a proportion of gross domestic consumption in the EU-25 stood at 79%, the largest percentage being represented by oil (37.2%), followed by gas (23.9%) and coal (17.9%).
Kvůli této významné úloze a absenci cenově stejně výhodných a účinných alternativ budou fosilní zdroje energie podle veškerých prognóz představovat ústřední součást zdrojů energie i v roce 2020 a dále.
Because of the prominent role played by fossil fuels and the lack of any equally cheap and efficient alternatives, they are universally predicted to remain a central component of the EU’s energy mix up to and beyond 2020.
Současně vzroste do roku 2030 u fosilních zdrojů energie závislost na dovozu z původních 47 % v roce 1990 přibližně na 70 %.
At the same time, dependency on fossil fuel imports will rise from 47% in 1990 to around 70% in 2030.
Mimořádně vysoká bude závislost na dovozu ropy – bude činit téměř 94 %.
Dependency on oil imports will be particularly high, at almost 94%.
Avšak i u zemního plynu vzroste závislost na dovozu ze 47,5 % v roce 2004 přibližně na 85 % v roce 2030.
However, dependency on natural gas imports will also rise from 47.5% in 2004 to some 85% in 2030.
Nárůst v obou případech v zásadě souvisí se snížením domácí výroby v důsledku vyčerpání nalezišť ropy a zemního plynu.
The upward trend in both these figures is largely due to a drop in domestic production owing to exhaustion of oil and gas reserves.
Zároveň roste přibližně o 1 % ročně poptávka po energii.
At the same time, demand for energy is increasing at around 1% per year.
Poptávka po elektrickém proudu přitom oproti poptávce po jiných energiích roste asi dvojnásobně.
Demand for electricity is growing almost twice as fast as demand for other energy sources.
Již dnes se EU musí vydat správným směrem, aby pro budoucnost zajistila spolehlivé dodávky energie.
The EU should already be making plans for the future of energy supply.
Musí se především přičinit o to, aby se dostaly do rovnovážného postavení tři pilíře energetické politiky – konkurenceschopnost, udržitelnost a zabezpečení dodávek energie.
In particular, it must face the challenge of striking a balance between the three pillars of energy policy: competitiveness, sustainability and security of supply.
Krok tímto směrem představují tři zmíněná sdělení Komise.
The Commission’s three communications are a step in this direction.
Význam technologií
The importance of technology
Inovační energetické technologie nejsou jen důležitým hospodářským faktorem, nýbrž také rozhodujícím způsobem přispívají k zabezpečení dodávek energie.
Innovative energy technologies are not only an important economic factor but also make a crucial contribution to security of energy supply.
EU, členské státy a evropské podniky musí nadále usilovat o to, aby posunuly vpřed výzkum a vývoj nových energetických technologií.
The EU, the Member States and businesses in Europe must make further efforts to advance research into and development of new energy technologies.
Navíc získává mimořádný význam snižování negativního vlivu na životní prostředí a bezpečnost stávajících zařízení, objevování nových zdrojů energie, účinnější a čistší využití fosilních energií a další vývoj technologií jaderného štěpení a jaderné syntézy.
In this connection reducing the environmental impact and enhancing the safety of existing installations, developing new energy sources, more efficient and cleaner use of fossils fuels and the further development of nuclear fission and fusion technologies are of particular importance.
Významu nabývá i vývozní potenciál těchto technologií.
The export potential of such technologies is also increasingly significant.
Například již v roce 2004 byly z EU vyvezeny ekologické technologie v celkové hodnotě 22 miliard EUR.
For example, as early as 2004, environmental technologies with a total value of EUR 22 billion were exported from the EU.
Celosvětově by objem energetických technologií na trhu mohl do roku 2020 stoupnout přibližně na 2 200 miliard EUR.
The global market volume of energy technology could grow to 2 200 billion by 2020.
Cílem podpory technologií ze strany Společenství musí být zajistit evropským podnikům na tomto objemu co největší podíl a zapojit do tohoto procesu všechny technologické sektory.
The aim of EU technology promotion must be to secure the greatest possible share of this market volume for European businesses, including all areas of technology.
To ve značné míře přispěje i k zajištění a vytváření pracovních míst v EU.
This will also contribute significantly to securing and creating jobs.
Může se to podařit, pouze pokud bude podpora výzkumu v energetickém odvětví, která v EU v roce 2004 činila 0,04 % HDP, efektivněji organizována a upravena tak, aby odpovídala zřetelně vyšší úrovni v USA a Japonsku.
This can only happen if the level of support for research into energy in the EU, which stood at 0.4% of GDP in 2004, is adjusted in line with the significantly higher level in the USA and Japan and is more effectively organised.
Podle zásady subsidiarity se musí soustředit na technologie, které jsou svou podstatou ve strategickém zájmu EU a zároveň mají viditelný přínos pro jednotlivé členské státy.
In accordance with the subsidiarity principle it must concentrate on technologies which are in the strategic interest of the EU as a whole while at the same time generating a substantial and visible added value as compared with support from individual Member States.
Nezbytná je však i lepší koordinace výzkumných programů na úrovni členských států a Společenství.
Improved coordination between national and EU research programmes is also essential.
Kromě podpory výzkumu představuje důležitý nástroj podpory budoucích technologií také financování při spouštění nových technologií.
In addition to support for research, start-up funding is an important instrument for the promotion of future technologies.
Takováto podpora však musí skončit, jakmile dosáhnou rentability, aby nedocházelo k narušení hospodářské soutěže a neočekávaným ziskům.
However, such funding must end once the product has become commercially viable, in order to prevent distortions of competition and windfall profits.
Větší význam by proto měl být přičítán vytvoření evropské platformy pro inovační technologie jakožto prostoru pro komunikaci výrobců a zákazníků, jak navrhuje Evropská komise.
Accordingly, greater emphasis should be placed on the construction of a European platform for innovative technologies, as proposed by the Commission in the form of a communication platform between producers and customers.
Tento krok by musel umožňovat rychlý přehled o inovačních technologiích, které jsou v Evropě v energetickém odvětví k dispozici a které se nacházejí ve fázi vývoje.
This should permit a rapid overview of innovative technologies in the energy field which are in place or are being developed throughout Europe.
Fosilní zdroje energie
Fossil fuels
V současnosti jsou náklady na výrobu elektřiny z fosilních zdrojů energie průměrně o polovinu nižší, než na výrobu z obnovitelných energií (4,7 centů za kWh ve srovnání s 9,5 centů za kWh).
At present, the cost of producing electricity from fossil fuels in the EU is on average half as much as producing it from renewables (4.7 cents/kWh as opposed to 9.5 cents/kWh).
Právě s ohledem na konkurenceschopnost evropského průmyslu je nezodpovědné se fosilních zdrojů energie vzdát, pokud jejich alternativy znamenají pro podniky a spotřebitele značně vyšší výdaje.
With a view to the competitiveness of European industry on the global market in particular, it would be irresponsible to renounce fossil fuels so long as the alternatives engender significantly higher costs for businesses and consumers.
Taková situace by také výrazně ohrožovala dosažení rozvojových cílů EU a cílů stanovených v rámci Lisabonské strategie.
This would also seriously jeopardise the EU's growth targets and the Lisbon objectives.
Pro zajištění spolehlivosti dodávek a ochrany životního prostředí je stejně důležité, aby zastaralá zařízení rozvodu elektrického proudu byla nahrazena novými s účinností dosahující až 55 %.
It is crucial in the interest both of future security of supply and of the environment that obsolete power plants should be replaced with new plants with efficiency levels as high as 55%.
Pokud bude v EU do roku 2020 nahrazena jedna třetina uhelných elektráren moderními zařízeními, dojde v EU ke snížení emisí CO 2 o jednu třetinu.
Replacing one third of the coal-fired power stations in the EU with modern plants by 2020 would mean a saving of one third of the EU’s CO2 emissions.
Rozhodnutí o tom, který zdroj energie bude při výstavbě nových kapacit využíván, musí však být přenecháno výrobcům elektrického proudu, kteří mají o nákladech a výhodách jednotlivých zdrojů energie nejlepší přehled.
Which source of fuel is chosen when building new capacity must, however, be left up to the electricity producers, who have the best overview of the costs and advantages of the various energy sources.
Kvůli zajištění spolehlivých dodávek energie nesmí vést snahy o ochranu klimatu k znevýhodnění některého zdroje energie.
For reasons of security of supply, efforts to combat climate change must not lead to any one energy source being put at a disadvantage.
To platí především pro uhlí, jehož zásoby po celém světě stačí minimálně na dalších dvě stě let.
This is particularly true of coal, worldwide reserves of which are sufficient for at least another 200 years.
Uhlí je nejrozšířenějším fosilním zdrojem energie na světě.
Coal is thus the globally most widespread fossil fuel.
Celkem 26 % jeho zásob se nachází v USA a dalších 23 % na území bývalého Sovětského svazu.
26% of these reserves are in the USA, another 23% on the territory of the former Soviet Union.
V rámci EU disponují značným podílem na celosvětových zásobách uhlí Německo (7 %) a Polsko (2 %).
Within the EU, Germany (7%) and Poland (2%) possess a significant proportion of global reserves.
Je velmi důležité, že většina těchto zásob se nachází na území politicky stabilních států a že na rozdíl od ropy a zemního plynu zaznamenávají ceny uhlí pouze minimální výkyvy.
The crucial factor is that most of these reserves are to be found in politically stable countries and that, unlike oil and gas, the price volatility of coal is extremely low.
Právě tyto skutečnosti z něj činí takový fosilní zdroj energie, který je pro EU nepostradatelný.
This in particular makes coal an indispensable fossil fuel for the EU.
Na uhlí však nelze zapomínat ani v souvislosti s technologickým vývojem.
For technological reasons, too, coal should not be neglected.
Pouze za předpokladu, že bude uhlí i nadále nacházet své uplatnění při výrobě elektrického proudu, mohou evropské podniky dosáhnout pokroku v oblasti technologií a vyvážet je do států s rostoucími ekonomikami, jako jsou Čína a Indie, které samy disponují významnými zásobami uhlí.
Only if it continues to be used for power production within the EU will it be possible for European businesses to make technological advances in this area and export them to emerging countries such as China and India, which also have large coal reserves.
V EU se tak zajistí pracovní místa a na celém světě se významně přispěje k ochraně životního prostředí.
This will secure jobs in the EU and will at the same time make a significant contribution to protecting the world’s environment.
O úspěšnosti evropských podniků v této oblasti svědčí skutečnost, že ačkoliv poptávka po elektrické energii od roku 1990 výrazně stoupla, množství emisí CO 2 uvolněných při výrobě elektrické energie vzrostlo pouze mírně.
The degree of success achieved by European firms in this respect can be seen from the fact that, in spite of a significant increase in demand for electricity since 1990, there has been only a moderate increase in CO2 emissions from power production.
Naproti tomu v Evropě výrazně stoupl na celkovém množství emisí CO 2 podíl dopravy.
Conversely, the proportionate contribution of transport to European CO2 emissions has risen considerably.
Snahy o snížení emisí CO 2 se tudíž musí zaměřit na všechny zdroje energie.
Efforts to reduce CO2 emissions must thus apply to all sources of energy.
Pokud jde o sekvestraci CO 2 , která je v zásadě vítanou technologií, je třeba mít na paměti, že v jejím důsledku automaticky dochází ke snížení výkonnosti uhelných elektráren o 14 %.
In the case of CO2 sequestration, which is a welcome development in principle, it needs to be remembered that this technology inevitably leads to a 14% loss of efficiency in coal-fired power stations.
Tato skutečnost se v budoucnosti odrazí na spolehlivosti dodávek energie z fosilních zdrojů.
This has an impact on future security of supply of fossil fuels and also raises environmental problems.
Dále je třeba definitivně objasnit některé technické a právní otázky, které se týkají zachycování a skladování CO 2 .
Furthermore, there are still technical and legal issues to be clarified in relation to CO2 capture and storage.
Význam jaderné energie
The role of nuclear energy
Svým 31% podílem na výrobě elektrické energie v EU přispívají jaderné elektrárny významnou měrou k pokrytí pásma základního zatížení.
With a share of 31% of power production in the EU, nuclear power plants supply a significant proportion of the base load.
Vedle toho, že se zásadním způsobem podílejí na zabezpečování dodávek energie, což je dokladem jejich konkurenceschopnosti, přispívají rovněž důležitou měrou k ochraně životního prostředí.
In addition to their crucial contribution to security of supply, which proves their competitiveness, they also provide an important benefit to the environment.
Například ve Finsku výstavba páté jaderné elektrárny sníží objem emisí CO 2 o 15 %.
Thus the building of a fifth nuclear power plant in Finland engenders a 15% reduction in the country’s CO2 emissions.
V samotném Německu se díky stávajícím jaderným elektrárnám nedostane do ovzduší 160 milionů tun emisí CO 2 , přičemž celosvětově se jedná dokonce o 700 milionů tun.
In Germany alone, the existing nuclear power plants account for a saving of 160 million tonnes of CO2 emissions; globally, the saving is 700 million tonnes.
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 8.–9. března 2007 správně konstatovala, že jaderná energie významně přispívá k zabezpečení dodávek energie a ke snižování emisí CO 2 .
On 8-9 March 2007 the European Council correctly noted that nuclear energy makes an important contribution to security of supply and helps the reduction of CO2 emissions.
Na souvislost mezi vysokým podílem jaderných zařízení a nízkým objemem emisí v energetice poukázala také Mezinárodní agentura pro energii ve své nejnovější zprávě na rok 2006.
The link between a high proportion of nuclear energy and low CO2 emissions in the energy economy is also stressed by the IEA in its most recent report for 2006.
Německo se svými 17 jadernými elektrárnami má proto objem emisí CO 2 asi šestkrát vyšší než Francie, na jejímž území je v provozu celkem 59 reaktorů.
For example, CO2 emissions in Germany, with its 17 nuclear power plants, are some six times higher than in France, where 59 nuclear reactors are in operation.
Významnou měrou přispěje k ochraně klimatu a zabezpečení dodávek energie také 50 jaderných elektráren, jejichž výstavba se v současnosti na světě plánuje nebo již probíhá.
The 50 nuclear power plants which are currently planned or being built worldwide will thus make a further important contribution to combatting climate change and to security of supply.
Tuto skutečnost zdůraznili i mezinárodní experti v nejnovější zprávě o změně klimatu vydané IPCC (Mezivládním panelem pro změnu klimatu).
This is also stressed by international climatologists in the most recent IPCC report on climate change.
Přínos těchto zařízení bude o to zřejmější, že jako nejmladší generace jaderných továren budou mít vyšší stupeň účinnosti, což dále sníží provozní náklady a zvýší ochranu životního prostředí.
This contribution will be all the greater since the latest generation of nuclear power plants are more efficient, thus cutting operating costs and boosting environmental performance.
Navíc má svůj význam i to, že největší zásoby uranu se nacházejí na území politicky stabilních států, jako je Austrálie a Kanada.
Furthermore, the largest uranium reserves are to be found in politically stable countries such as Australia and Canada.
Díky vysoké míře recyklace se lze rovněž vyhnout vysoce radioaktivnímu odpadu.
At the same time this high level of recycling helps the avoidance of high-level radioactive waste.
Je třeba zdůraznit, že problém trvalého uložení radioaktivního odpadu má své řešení.
It should be stressed that the issue of the final disposal of radioactive waste can be resolved.
V mnoha případech je trvalé uložení odpadu znemožňováno z politických, nikoli vědeckých, důvodů.
Final disposal is often blocked not for scientific but for political reasons.
Je nutné, aby Komise a členské státy konečně předložily a přijaly jednoznačný plán pro trvalé ukládání radioaktivního odpadu.
In this connection the Commission and the Member States should finally submit and adopt a clear-cut overall plan for final disposal.
Na rozdíl od rostoucích cen ropy a zemního plynu nezavdávají rostoucí ceny uranu žádný důvod k obavám, neboť provozní náklady jaderné elektrárny představují pouze 5 % jejích celkových nákladů.
Neither should the rise in uranium prices give any cause for concern, unlike rises in the price of oil and gas, since the operating costs of a nuclear power station account for only 5% of its total costs.
Díky tomu jsou jaderné továrny na cenových výkyvech do značné míry nezávislé.
This guarantees a large degree of independence from price fluctuations.
Výroba elektrického proudu z jaderné energie je dnes navíc již mnohem výhodnější než jeho výroba z fosilních a obnovitelných zdrojů.
At the same time, it already costs significantly less to produce electricity from nuclear power than from fossil fuels and renewables.
Proto jsou moderní jaderné elektrárny konkurenceschopné již při cenách 40 až 45 USD za barel ropy nebo 4,70 až 5,70 USD za MBtu zemního plynu.
Consequently modern nuclear power plants can compete with oil from a price of USD 40 to 45 per barrel and with gas from a price of USD 5.70 per MBtu.
Dalším přínosem pro ochranu životního prostředí a zabezpečení dodávek energie by mohla být jaderná syntéza.
Nuclear fusion could make a further contribution to the environment and to security of supply.
Zřízení mezinárodního termonukleárního zkušebního reaktoru za rozhodující účasti EU je významným krokem směrem k budoucímu zajištění spolehlivých dodávek energie.
The creation of the International Thermonuclear Experimental Reactor, in which the EU is a controlling participant, is an important step towards securing future energy supplies.
V rámci rozpočtu EU na rok 2007 proudí již 6 % objemu financí vyhrazených na výzkum do výzkumu v oblasti jaderné syntézy.
In the EU's 2007 budget, 6% of the research allocations are already set aside for fusion research.
Dále je v EU 27 % finančních prostředků vyhrazených na energetiku využíváno v oblasti jaderné energie, přičemž největší část z nich je již tradičně investována do oblasti jaderné bezpečnosti.
In addition, in the context of the EU’s energy budget, 27% of appropriations are spent on nuclear energy, most of it traditionally on nuclear safety.