natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. vzhledem k tomu, že u žen – které se o závislé osoby starají v první řadě
O. whereas women, who are often the primary carer for dependents
Zpráva Eurostudent 2005, Sociální a ekonomické podmínky studentského života v Evropě : V Lotyšsku je počet studentek s dítětem a studentů s dítětem v poměru 13,8 % ku 5,3 %, v Irsku 12,1 % ku 10,4 %, v Rakousku 11,5 % ku 10,1 % . – častěji než u mužů dochází k tomu, že nepokračují ve studiu, nedokončí jej nebo se k němu již nikdy nevrátí – což nevyhnutelně vede k celoživotní diskriminaci de facto v přístupu ke studiu a učení a v pokračování v něm a k nerovnostem mezi muži a ženami v pracovním životě,
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe: In Latvia the ratio of female students with a child to male students with a child is 13.8% to 5.3%, in Ireland 12.1% to 10.4%, and in Austria 11.5% to 10%. , are more likely than men not to continue in education, to not complete their studies or never to return to education, which inevitably leads to lifelong de facto discrimination in gaining access to, and continuing in, education and training and to inequality between men and women in their working lives,
P. vzhledem k tomu, že ve většině zemí mít práci v době studia znamená buď nemožnost získat sociální podporu nebo snížení částky dostupné podpory a že statut studenta, zejména pokud má na starosti závislé osoby, značně komplikuje získání bankovních půjček nebo úvěrů,
P. whereas in most countries, where people have a job at the same time as pursuing a course of study, either they are ineligible for social assistance or the amount of assistance for which they are eligible is reduced, and whereas student status, particularly if the student has dependants, makes it considerably more complicated to obtain bank loans or credit,
Q. vzhledem k tomu, že rodinné závazky znamenají specifické potřeby v určitém počtu oblastí, zejména v oblasti bydlení, služeb péče o děti, pečovatelské služby pro závislé osoby, a flexibility při návštěvě kursů,
Q. whereas family responsibilities imply specific needs in a number of areas, particularly with regard to housing, childcare services , care for dependants and flexibility in the course of study,
R. vzhledem k tomu, že zacházení se studenty, kteří mají rodinné závazky, se liší podle zemí a institucí vysokoškolského a profesního vzdělávání – což může být na překážku jejich mobilitě, a tedy uskutečnění jejich přání v oblasti vzdělání a povolání – a že jejich potřeby jsou nerovnocenně brány v úvahu ve vzdělávacích systémech a v kritériích pro poskytování podpor studentům,
R. whereas the treatment of students with family responsibilities varies between countries and between higher education and vocational training establishments, which may constitute an obstacle to students’ mobility and thus to them achieving their desired education and career, and whereas there is inequality in the way education systems take account of their needs and in the criteria for allocating student grants,
S. vzhledem k tomu, že je k dispozici velice málo vnitrostátních a celoevropských statistik a ukazatelů, které by objasnily životní podmínky mladých osob s rodinnými závazky během jejich studií či učení,
S. whereas there are very few statistics and indicators available at Member State and EU level which illustrate the living conditions of young people with family responsibilities who are in education or training,
3. připomíná, že v souladu se závěry Zelené knihy o demografii lze evropský demografický deficit přičíst mimo jiné tomu, že v současné době se různých životních etap (studium, práce, rodina) dosahuje později než v minulosti;
Points out that according to the conclusions of the Green paper on demography, the European demographic deficit is due in part to the various stages of life (education, work, family) currently being reached later than previously;
6. vybízí členské státy, aby braly větší ohled na postavení mladých mužů a žen, kteří mají při studiu nebo učení rodinné závazky, zejména aby jim poskytly konkrétní prostředky přizpůsobené jejich potřebám;
Encourages the Member States to be more aware of the situation of young men and women who have family responsibilities in addition to being in education or training, and particularly to make resources available to them that suit to their needs;
10. vyzývá členské státy, aby snížily nebo zrušily zdanění příjmů mladých mužů a žen, kteří při studiu nebo pracovní činnosti plní rodinné závazky nebo závazky vůči závislým osobám;
Calls on the Member States to reduce or put an end to the taxation of young men and women who both study and work and who have family responsibilities or responsibilities towards dependants;
12. vítá závěry Evropské rady konané v Barceloně ve dnech 15.–16. března 2002, které jasně vyzývají členské státy, aby zavedly zařízení pro péči o děti pro alespoň 90 % dětí od tří let do věku povinné školní docházky a pro alespoň 33 % dětí mladších tří let; vyjadřuje politování nad tím, že se členské státy doposud dostatečně neřídily touto výzvou;
Welcomes the conclusions of the Barcelona European Council of 15-16 March 2002, which urged the Member States to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between the age of 3 and the mandatory school age, and to at least 33% of children under 3 years of age; regrets the fact that the Member States have not yet made satisfactory provision in that respect;
19. vyzývá členské státy a instituce vysokoškolského a profesního vzdělávání, aby zajistily rovné zacházení a nediskriminaci v přístupu ke vzdělávání, pokračování v něm či návrat ke studiu těhotným studentkám a matkám malých dětí a aby braly zvláště v úvahu jejich potřeby ;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to ensure that pregnant students and mothers of young children enjoy equal treatment and non-discrimination in terms of access to, the continuation of and the return to education, and to take particular account of their needs;
21. vyzývá instituce vysokoškolského a profesního vzdělávání, aby zohlednily finanční situaci mladých mužů a žen s rodinnými závazky při výpočtu nákladů na školní docházku, a vybízí je, aby jim poskytly vhodnou podporu;
Calls on higher education and vocational training establishments to take account of the financial situation of young men and women who have family responsibilities when calculating course fees, and encourages them to provide appropriate assistance;
23. vyzývá všechny zaměstnavatele, aby v rámci sociální odpovědnosti podniků poskytovali stipendia, které by mohli využívat také studenti s rodinnými závazky, s cílem podporovat zaměstnávání čerstvých absolventů;
Encourages employers to exercise corporate social responsibility by awarding study grants which students with family responsibilities could also apply for, and thus help to promote the employment of young graduates;
25. vyzývá členské státy a instituce vysokoškolského a odborného vzdělávání, aby nadále poskytovaly sociální dávky osobám, které plní rodinné závazky po dobu 6 měsíců po ukončení studia s cílem zjednodušit jejich integraci na trhu práce;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to continue to provide social benefits to persons with family responsibilities for six months after the completion of their studies, so as to make it easier for them to enter the labour market;
29. doporučuje členským státům, Radě a Komisi, aby si v rámci otevřené metody koordinace a schůzek ministrů školství a sociálních věcí vyměňovaly osvědčené postupy v oblasti podpory studentů, kteří mají rodinné závazky, a aby také zohlednili inovativní ustanovení v této věci, která byla zavedena v některých evropských zemích;
Recommends to the Member States, the Council and the Commission, in the Open Coordination Method and meetings of education ministers and social services ministers, that they exchange best practice with regard to support for students with family responsibilities and to take account of innovative arrangements in this area which some European countries have introduced;
32. vyzývá členské státy, aby podle své vnitrostátní situace zhodnotily, zda by důsledkem reformy jejich školských systémů podporující flexibilitu a lepší uspořádání času stráveného studiem bylo urychlení vstupu mladých lidí do pracovního života, spolu s uskutečněním jejich přání týkajících se rodičovství;
Calls on the Member States to consider, with reference to their national situation, whether a reform of their education system to encourage flexibility and better management of time spent in education would have the effect of enabling young people to begin their working lives at an earlier stage and to achieve their desire for parenthood;
36. vyzývá členské státy, aby se nadále snažily rozvíjet a rozšiřovat odborné vzdělávání osob s rodinnými povinnostmi a osob z okrajových nebo menšinových skupin, aby se vyhnuly dlouhodobé nezaměstnanosti a byl jim zajištěn rovný přístup na trh práce;
Calls on the Member States to continue to seek to expand and promote professional training for persons with family responsibilities and those from marginalised or minority groups, so as to enable them to avoid long-term unemployment and to ensure that they have equal access to the labour market;
V souladu s cíli, které stanovila Evropská rada v Lisabonu v roce 2000, se má Evropa do roku 2010 stát nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech ve světovém měřítku, schopnou trvalého hospodářského růstu a současně kvantitativního a kvalitativního zlepšení zaměstnanosti a větší sociální soudržnosti.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010, Europe should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Tato strategie byla vytvořena, aby Unii do roku 2010 umožnila dosáhnout podmínek plné zaměstnanosti a posílit soudržnost.
This strategy was conceived to enable the EU to return to full employment conditions and to increase cohesion by 2010.
Podle názoru Rady bylo hlavním cílem těchto opatření zvýšit do roku 2010 celkovou zaměstnanost v EU na 70 % a zaměstnanost žen na více než 60 %.
The Council also considered that the general aim of these measures was to increase the overall employment rate in the EU to 70% and the employment rate for women to more than 60% by 2010
Evropská rada v Lisabonu v březnu 2000.
Lisbon European Council, March 2000 .
Hlavy států a vlád na Evropské radě ve Stockholmu
The Heads of State and Government recognised at the European Councils in Stockholm
Evropská rada ve Stockholmu ve dnech 23.–24. března 2001. a v Barceloně
Stockholm European Council, 23-24 March 2001 and Barcelona
Evropská rada v Barceloně ve dnech 15.–16. března 2002. uznaly, že budoucnost hospodářství a evropské společnosti bude záviset na jejích občanech a zejména na mladých generacích a na úrovni jejich vzdělání.
Barcelona European Council, 15-16 March 2002 that the future of the European economy and society depended on its citizens, particularly the younger generations, and their level of education.
V této souvislosti musí mít mladí muži a ženy možnost využívat kvalitního vzdělávání a učení přizpůsobeného novým požadavkům trhu a také neustálé aktualizace svých znalostí tak, aby mohli vstoupit do pracovní sféry a dosahovat v ní trvalého postupu.
Therefore all young men and women should be able to enjoy good quality education and training in line with the new requirements of the market as well as ongoing updating of their skills to enable them to enter the world of work and make steady progress within it.
Úroveň studia je určujícím prvkem růstu a kapacity obnovy společnosti.
The level of education is an essential factor in the growth and innovation capacity of a society.
Odhad OECD totiž uvádí, že prodloužení průměrné úrovně studia o další rok zvyšuje míru růstu bezprostředně o přibližně 5 % a dlouhodobě o dalších 2,5 %
An OECD estimate considers that adding an additional year to the average time spent in education increases the rate of growth by about 5% immediately and by about 2.5% in the long term
De la Fuente a Ciccone, Human capital in a global and knowledge-based economy ( „ Lidský kapitál v hospodářství založeném na znalostech“), závěrečná zpráva pro Generální ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci, Evropská komise, květen 2002
De la Fuente and Ciccone, Human capital in a global and knowledge-based economy, final report for DG Employment and Social Affairs, European Commission, May 2002 .
Vzdělávání a odborná příprava přinášejí hospodářský a společenský užitek, neboť rozvíjejí osobní a občanské schopnosti a zároveň profesní dovednosti.
Education and training bring economic and social benefits by developing personal and civic skills at the same time as vocational skills.
Investice do lidských zdrojů jsou proto klíčovým nástrojem pro posílení sociálního začlenění.
Investment in human resources is thus a key instrument for increasing social inclusion.
Studie OECD totiž ukazuje, že v některých zemích, kde je průměrná úroveň studia nejvyšší, je také nejmenší nerovnost mezi lidmi
An OECD study shows that in some countries where the average level of education is highest there is also the least inequality between individuals
Mezinárodní program monitorování získaných zkušeností žáků, OECD, 2002
Programme for International Student Assessment, OECD, 2002 .
Úroveň studia má také nepopiratelný vliv na zaměstnanost vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti je tím nižší, čím je úroveň studia vyšší
The level of education also has an undeniable impact on employment, given that unemployment rates reduce as education levels rise
Míra nezaměstnanosti držitelů vysokoškolských diplomů v roce 2001 činila 3,9 %, což je třikrát méně než u osob s nízkou úrovní kvalifikace , což s sebou přináší snížení odpovídajících sociálních nákladů.
The unemployment rate of people with higher education qualifications was 3.9% in 2001, or three times less than that of people with a low level of qualifications. , and the corresponding social costs are proportionately lower.
Pokud z výše uvedeného vyplývá, že je nezbytné investovat do lidských zdrojů, které představují mladí lidé, s cílem umožnit jim plně přispět k trvalé hospodářské a sociální stabilitě v Evropě, nelze pominout potenciál těchto mladých lidí pro demografickou obnovu našich společností.
It is clear from the above that it is essential to invest in young people as human resources to enable them to make a full contribution to the economic and social sustainability of European society, but at the same time we must not forget the potential of these young people to bring about the demographic renewal of our societies.
Jak uvedla Evropská komise ve své Zelené knize o demografii
Indeed, as the Commission indicated in its Green Paper on demography
Sdělení Komise ze dne 16. března 2005 pod názvem „Zelená kniha: Nová mezigenerační solidarita jako odpověď na demografické změny“ ( KOM(2005)0094 ) a Rada ve svém Evropském paktu pro mládež
Commission Communication of 16 March 2005 entitled Green Paper “Confronting demographic change: a new solidarity between the generations” ( COM(2005)0094 ), and the Council in its European Youth Pact
Všechny statistiky ukazují, že Evropané, zejména ti nejvzdělanější, nemají tolik dětí, kolik by si přáli.
All the statistics show that Europeans, particularly the more educated Europeans, do not have the number of children that they would like.
Jak však vyplývá z několika nedávných studií
Lutz, Skirbekk, How would ‘tempo policies' work?
Lutz, Skirbekk „Jak by působila urychlená politika s využitím školských reforem v období plodnosti v Evropě“; Billari, Philipov „Vzdělání a přechod k mateřství, srovnávací analýza západní Evropy“. o plodnosti v Evropě, opožděná narození dětí nedokáží vyrovnat narození, která se neuskutečnila v mladším věku.
Exploring the effect of school reforms on period fertility in Europe ; Billari, Philipov, Education and the transition to motherhood: a comparative analysis of western Europe on fertility in Europe show, the babies born later will not be able to compensate for those not born when their parents were younger.
Tyto studie navíc ukazují, že rozhodnutí založit rodinu v pozdějším věku znamená také náklady na systémy veřejného zdravotnictví, neboť existují vyšší zdravotní rizika pro matku a dítě.
Moreover, these studies show that deciding to start a family at an older age also entails costs for public health systems because of the greater medical risks for the mother and baby.
Také biologické faktory související s věkem ženy mohou těmto osobám zabránit mít tolik dětí, kolik si přejí.
In addition, biological factors connected with the age of the woman may prevent people from having the number of children that they want.
Je pravda, že státům nepřísluší ovlivňovat individuální volbu, zda mít či nemít děti, státy by však měly vytvořit všechny podmínky umožňující Evropanům mít tolik dětí, kolik si přejí.
Although it is true that it is not up to the State to influence individual choices on whether or not to have children, States should have a duty to create the conditions to enable Europeans to have the number of children they want.
Jedním z prostředků, jak tohoto cíle dosáhnout, by bylo vytvořit příznivý sociální, ekonomický a školský rámec, který by mladým Evropanům umožnil uskutečnit jejich přání v oblasti rodiny v dřívějším stádiu jejich života, aniž by to však negativně ovlivnilo možnosti jejich vzdělávání či pracovní kariéry.
One way to achieve this objective would be to create a favourable social, economic and educational framework to enable young Europeans to achieve their desire for a family at an earlier stage in life without this having an adverse impact on their opportunities for training or careers.
Ve svém nedávném sdělení týkajícím se souladu soukromého, rodinného a pracovního života
In its recent Communication on reconciling professional, private and family life
Kromě lepšího využití potenciálu mladých lidí hovoří pro nutnost podporovat soulad rodinného života s obdobím studia také skutečnost, že prodloužení trvání studia a možnosti, které nabízí celoživotní učení, přispívají ke zvýšení průměrného věku studentů.
Apart from making better use of young people's potential, the need to make it easier to combine family life with studying is exacerbated by the fact that a longer time spent in education and the opportunities offered by lifelong training are helping to increase the average age of students.
Podle statistik uvedených ve zprávě EUROSTUDENT z roku 2005
Thus, according to statistics in the EUROSTUDENT report 2005
Zpráva EUROSTUDENT 2005, S ociální a ekonomické podmínky studentského života v Evropě. průměrný věk studentů ve Spojeném království činí 28 let, v Rakousku 25,3 roku, ve Finsku 24,6 roku, v Nizozemsku 24,2 roku a v Irsku 24,1 roku.
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe , the average age of students is 28 in the United Kingdom, 25.3 in Austria, 24.6 in Finland, 24.2 in the Netherlands and 24.1 in Ireland.
V některých zemích se tak studenti věnují rodinným závazkům současně se studiem nebo se rozhodnou svá přání v oblasti rodiny uskutečnit a mít děti před ukončením studia.
Thus in many countries, students take on family responsibilities in parallel with their studies or choose to fulfil their desire for a family by having children before the end of their studies.
Ve Švédsku má tak první dítě před ukončením studia 41 % žen, ve Finsku 31 % a v Norsku 30 %.
Thus in Sweden, 41% of women had their first child before completing their education, 31% in Finland and 30% in Norway.
Podíl studentů, kteří jsou rodiči, lze také zaznamenat v některých evropských zemích, jako je Irsko, kde 11,3 % studentů má děti, 10,8 % v Rakousku, 10,7 % v Lotyšsku, 8 % ve Finsku.
The proportion of students who are also parents is significant in several European countries such as Ireland, which has 11.3% of students with children, 10.8% in Austria, 10 .7% in Latvia and 8% in Finland.
Bohužel ve většině evropských zemí, s výjimkou některých severských zemí, které mají k dispozici širokou škálu sociálních a ekonomických opatření příznivých pro studující rodiče, musí studenti s rodinnými závazky čelit značným obtížím jak při studiu na univerzitě, tak ve svém každodenním životě.
Unfortunately in most European countries, except for some Nordic countries which have a range of social and economic measures to help students who are parents, students with family responsibilities face considerable difficulties in their university courses and in their daily lives.
To, že zvláštní situace studentů s rodinnými závazky není zohledněna, může být příčinou diskriminace v přístupu ke vzdělání na všech úrovních a k celoživotnímu učení.
The fact that the particular situation of students with family responsibilities is not taken into account may thus account for discrimination in access to education at all levels and to lifelong training.
Velké rozdíly v přístupu, které existují v různých členských státech, jsou totiž další překážkou přání týkajících se vzdělání a povolání, a to včetně mobility.
The wide disparities in treatment that can be observed in the different Member States are an additional obstacle to pursuing educational and thus career ambitions, including mobility .
Zvláště ohroženy jsou ženy, neboť právě ony ve většině případů plní rodinné závazky, a to včetně období studia.
Women are particularly vulnerable because they are most likely to have family responsibilities, including while they are studying.
Podle zprávy EUROSTUDENT je tak přibližně 13,8 % studentek s jedním dítětem v Lotyšsku oproti 5,3 % studentů, 12,1 % studentek s jedním dítětem v Irsku oproti 10,4 % studentů, 11,5 % oproti 10,1 % v Rakousku.
Thus, still according to the EUROSTUDENT report, in Latvia the ratio of female students with a child to male students with a child is 13.8% to 5.3%, in Ireland 12.1% to 10.4%, and in Austria 11.5% to 10%.
Bez odpovídající podpory tak mladým ženám více než mužům hrozí, že nebudou pokračovat ve studiu, že jej přeruší nebo se ke studiu již nevrátí, což nevyhnutelně vede k nerovnosti mezi muži a ženami na úrovni profesního uplatnění a ke ztrátě jejich potenciálu.
Without adequate support, young women are thus more likely than men not to continue in education, to give up in the middle of a course or never to return to education, which inevitably leads to inequalities between men and women in their working lives and a loss of their potential.
Postoj zpravodajky:
Rapporteur ’ s position
Zpravodajka vítá, že Komise ve svém nedávném sdělení o souladu pracovního, soukromého a rodinného života uznala, že by se politiky týkající se tohoto souladu měly také týkat mladých žen a mladých mužů, kteří ještě studují na vysoké škole, lituje však, že to nevedlo ke konkrétním návrhům v této věci.
Your rapporteur welcomes the fact that the Commission, in its recent Communication on reconciling professional, private and family life, recognised that policies in this area should also be addressed to young women and men who are still in higher education, but regrets that the Commission has made no specific proposals in this regard.
V souvislosti s demografickými výzvami a se závazky států vytvořit společnosti přátelštější k dětem a mladým lidem zpravodajka zdůrazňuje nutnost přijmout veřejné politiky, které by poskytly větší podporu mladým lidem tak, aby mohli mít a realizovat současně své plány v oblasti vzdělání a rodiny, aniž by museli jednu z těchto oblastí upřednostňovat před druhou.
In the context of demographic challenges and countries' commitment to create more child-friendly and youth-friendly societies, your rapporteur wishes to highlight the need to adopt public policies that would give more support to young people to enable them to achieve their ambitions for education and family in parallel, without one having to take priority to the detriment of the other.