natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ES si uvědomuje, že přístup obezřetnosti může být složité aplikovat.
The EC realises that the precautionary approach may be difficult to apply.
Proto se uvádí, že spoléhání se na přístup obezřetnosti není důvodem pro odvrácení se od obecných zásad řízení rizik, jako jsou proporcionalita, nediskriminace, důslednost, zkoumání přínosů a nákladů činnosti nebo nečinnosti a zkoumání vědeckého vývoje (EK 2000).
Therefore, it is stated that reliance on the precautionary approach is no excuse for detracting from the general principles of risk management such as proportionality, non discrimination, consistency, examination of the benefits and costs of action or lack of action and examination of scientific developments (CEC, 2000).
Toto vykládají různé členské státy a také různá generální ředitelství EK různým způsobem.
This is being interpreted in different ways by member states and also different EC Directorate Generals.
Veřejný rejstřík všech schválených produktů umožní spotřebitelům sledovat geneticky modifikované produkty.
A public registry of all approved products will allow consumers to trace GM products.
Ačkoli základní filozofie nařízení je zcela jiná, údaje pro vyhodnocení bezpečnosti geneticky modifikovaných rostlin a rostlinných produktů jsou podobné jako v USA.
Although the basic philosophy of the regulation is quite different, the data requirements for assessing safety of GM plants and plant products are similar to the USA.
Informace požadované v EU jsou rozsáhlejší, hlavně z hlediska molekulární charakteristiky, dopadu specifické kultivace a požadavků na řízení geneticky modifikovaných plodin, monitorování po uvedení na trh a sledovatelnosti.
The information required in the EU tends to be more extensive, mainly with respect to molecular characterisation, impacts of the specific cultivation and management requirements of the GM crops, post market monitoring and traceability.
Kromě směrnice 2001/18/ES se aspekty regulace geneticky modifikovaných plodin v EU zabývá celá řada jiných legislativních dokumentů.
In addition to Directive 2001/18/EC, a range of other legislative documents deals with aspects of GM crop regulation in the EU.
Uvedení geneticky modifikovaných organismů určených pro použití jako potraviny nebo krmiva a potravinářských nebo krmivářských produktů, které obsahují geneticky modifikované organismy, skládají se z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh, upravuje nařízení (ES) 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.
The placing on the market of GMOs intended for food or feed and of food or feed products containing, consisting of or produced from GMOs is governed by Regulation (EC) 1829/2003 on genetically modified food and feed.
V případech, kdy produkt obsahuje geneticky modifikované organismy, žadatel si může vybrat: buď se na žádost jako celek vztahuje pouze nařízení (ES) 1829/2003 za použití zásady „jeden klíč od jedněch dveří“, s cílem získat oprávnění pro záměrné uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí – v souladu s kritérii stanovenými ve směrnici 2001/18/ES – a pro použití geneticky modifikovaných organismů v potravinářských produktech – v souladu s kritérii stanovenými v nařízení (ES) 1829/2003; nebo se na žádost či její část vztahuje směrnice 2001/18/ES i nařízení (ES) 1829/2003.
Where a food product contains or consists of GMOs, the applicant has a choice: either the application as a whole is subject solely to Regulation (EC) 1829/2003, in application of the principle of "one door, one key", in order to obtain authorisation for the deliberate release of a GMO into the environment - in accordance with the criteria laid down by Directive 2001/18/EC - and for the use of this GMO in food products - in accordance with the criteria laid down by Regulation (EC) 1829/2003; or the application - or part of it - is subject both to Directive 2001/18/EC and to Regulation (EC) 1829/2003.
Kromě toho musí kultivary geneticky modifikovaných plodin před povolením jejich komerčního pěstování projít různými postupy registrace a musí být uvedeny ve společném katalogu Společenství.
In addition, GM crop cultivars must pass a variety registration procedure and be listed in the Community Common Catalogue, before they are allowed to be grown commercially.
To se ničím neliší od předpisů pro jakýkoli nový kultivar, který je výsledkem tradičního šlechtění.
This is no different from the regulation for any new cultivar resulting from traditional breeding.
V nařízení ES/1139/98 se používá jako kritérium pro nutnost označení potravin nebo potravinových příměsí odvozených od geneticky modifikované kukuřice nebo sojových bobů přítomnost DNA nebo bílkovin, které jsou výsledky genetické modifikace.
In Regulation EC/1139/98, the presence of DNA or protein resulting from genetic modification is used as a criterion to trigger labelling of food or food ingredients derived from GM maize and soybean.
Tato ustanovení pro označení byla změněna nařízením ES/49/2000, které zavádí práh pro označení ve výši 0,9 % pro „nahodilou“, „náhodnou“ nebo „technicky nevyhnutelnou“ přítomnost geneticky modifikovaného materiálu v potravinách (během pěstování, sklizně, manipulace, dopravy nebo zpracování).
These labelling provisions were amended by Regulation EC/49/2000 to provide a 0.9%-labelling threshold for “adventitious”, “accidental” or “technically unavoidable” presence of GM material in food (during cultivation, harvest, handling, transport or processing).
Kromě toho nařízení ES/50/2000 definuje zvláštní požadavky na označování potravin a složek potravin obsahujících přídatné látky, barviva a látky určené k aromatizaci, které byly vyrobeny z geneticky modifikovaného materiálu.
In addition, Regulation EC/50/2000 defines specific labelling requirements for food and food ingredients containing additives, colourings and flavourings derived from GM material.
EK předložila právní předpis o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a produktů odvozených z genetiky modifikovaných organismů a pro geneticky modifikované potraviny a krmiva.
The EC has presented legislation on traceability and labelling of GM organisms and products derived from GM organisms and for GM food and feed.
Ten požaduje možnost sledovat tyto organismy během celého výrobního řetězce a ve všech fázích na trhu.
These require traceability throughout the whole production chain at all stages of the market.
To poskytne spotřebitelům informace pomocí označování všech geneticky modifikovaných potravin a krmiv.
It will provide consumers with information by labelling all GM food and feed.
Všechny potraviny, v nichž jsou obsaženy geneticky modifikované organismy nebo organismy, které byly vyrobeny z geneticky modifikovaných organismů musí být označeny.
All foods in which GM organisms are contained, or have been produced from GM organisms, should be labelled.
Situace ve Spojených státech
In the United States
V USA se regulace soustřeďuje především na charakteristiku produktu, a nikoli na to, jak je produkt vyroben.
In the USA the regulation focuses primarily on the characteristics of the product, rather than the way in which the product is produced.
Toto hodnocení založené na produktu je hlavním rozdílem proti filozofii regulace např. v Evropské unii, kde je hodnocení založeno na postupu.
This product-based assessment is a major difference with the philosophy of regulation in for example the European Union, which is process-based.
Tento rozdíl filozofie založené na produktu a postupu přinesl v posledních letech značné rozpory.
This process-product difference of philosophy has sparked considerable controversy over recent years.
V USA je regulace uvolnění do životního prostředí založena na pojmu „obeznámenosti“.
In the USA regulation of the environmental release is based on the concept of “familiarity”.
Tento pojem lze pokládat za ekologický doplněk pojmu „podstatné shody“, ačkoli v některých publikacích jsou tyto pojmy posuzovány z hlediska uvolnění do životního prostředí odděleně.
This concept can be considered the ecological counterpart of the concept of “substantial equivalence”, although in some publications these two concepts are also considered separately for environmental release.
Pomocí pojmu obeznámenost se posuzuje, zda je geneticky modifikovaná rostlina srovnatelná s tradičně pěstovanou ekvivalentní rostlinou z hlediska bezpečnosti pro životní prostředí.
Familiarity considers whether the GM plant is comparable to its traditionally bred counterpart in environmental safety.
Toto srovnání může hodnotit příslušné problémy geneticky modifikovaných plodin bez přímé zkušenosti.
Such comparison may assess the relevant issues in a GM crop without direct experience.
Obeznámenost posuzuje biologii rostlinného druhu, zavedenou vlastnost a zemědělskou praxi a prostředí použité pro produkci plodiny.
Familiarity considers the biology of the plant species, the trait introduced, and the agricultural practices and environment used for crop production.
USA mají samostatné předpisy upravující uvolňování rostlin pro farmaceutické a bioremediační účely, nemají však předpisy týkající se označování a sledovatelnosti geneticky modifikovaných plodin.
USA has separate regulations governing releases of plants for pharmaceutical and bioremediation purposes but has no regulations concerning labelling and traceability of GM crops.
Pěstování geneticky modifikovaných plodin
Farming of GM crops
Schvalování geneticky modifikovaných plodin je poměrně dlouhé a složité.
The approval of GM crops is quite long-lasting and complex.
Avšak i samotné pěstování se setkává s mnoha předpisy a omezeními.
But the practical farming also faces many rules and restrictions.
Týkají se označování, sledovatelnosti, koexistence, odpovědnosti a kompenzací.
They concern labelling, traceability, co-existence, liability and compensations.
Tyto předpisy nemají žádný ekvivalent při pěstování konvenčních plodin.
These rules have no counterparts if you grow conventionally bred crops.
Označováním a sledovatelností jsme se již zabývali.
Labelling and traceability have already been dealt with previously.
Od zveřejnění doporučení a pokynů Komise pro koexistenci geneticky modifikovaného, konvenčního a organického zemědělství v červnu 2003 vytvářejí všechny členské státy v souladu se zásadou subsidiarity strategie pro koexistenci těchto způsobů zemědělství.
Since the publication of the Commission Recommendations and guidelines for co-existence of genetically modified, conventional and organic farming in July 2003 all Member States are developing co-existence strategies under the subsidiarity principle.
Pokud jde o koexistenci, vyskytuje se v EU velký počet požadavků na vytvoření regionů nebo členských států bez výskytu geneticky modifikovaných plodin.
Concerning co-existence there are great demands to create GM-free regions or member states in the EU.
Až doposud byl obecný postoj ten, že nejsou zákonné, pokud neexistuje vědecký důkaz, a to ani podle právních předpisů EU ani podle mezinárodních dohod.
Until now the general position has been that these are not legal, if there is no scientific evidence, not according to the EU law or under international agreements.
U Soudního dvora čeká několik sporů na rozhodnutí.
There are some cases in the Court of European Justice waiting for decision.
Možná stojí za zmínku, že zatímco několik regionů oznámilo svůj úmysl být regiony bez geneticky modifikovaných plodin, používá se pro chov zvířat dovážené geneticky modifikované krmivo.
It might be worth mentioning that at the same time when several regions have announced their intention to be a GM- free region, imported GM – feed is used in animal husbandry.
V různých členských státech také existuje několik odlišných přístupů k problematice koexistence.
There is also a diverse variety of applications of the co-existence in different member states.
Neexistuje jednotný evropský model, což pravděpodobně způsobí spory a problémy na jednotném trhu.
A single European model does not exist, which will probably cause disputes and difficulties in the single markets.
Komise tuto záležitost jako věc podléhající subsidiaritě přenechala v rukou členských států a snaží se v tomto ohledu podporovat osvědčenou praxi.
The Commission has left the issue as a matter of subsidiary to the hands of member states and tries to promote best practices in this matter.
Výsledky nejsou zrovna slibné.
The results are not very promising.
Velkým problémem je odpovědnost týkající se koexistence.
A big issue is liability re co-existence.
Hlavní otázkou je, kdo nese odpovědnost, kdo může vznést požadavky, za co lze vznést požadavky a za jakých okolností a zda vůbec existuje fond pro kompenzace nebo pojištění, které bude krýt případné požadavky.
The main issue is who is liable, who can claim, what can be claimed and under what circumstances and whether there is a compensation fund or insurance to cover any claims.
Pouze Španělsko v minulosti uplatňovalo obecné právní předpisy o odpovědnosti, avšak nyní téměř všechny členské státy přistupují k této otázce na základě způsobu pěstování geneticky modifikovaných plodin odděleně od konvenčních plodin.
Only Spain has previously applied general law to liability, but now nearly all member states are approaching the issue on the bases of the way of breeding separating GM crops from conventionally bred crops.
Při pěstování konvenčních plodin se na odpovědnost a náhradu škody používají obecné právní předpisy.
When conventionally bred crops are grown, general law is applied on liability and compensations, if damage has been causes.
Poněkud nejasná otázka odpovědnosti může vyvolat stížnosti, jejichž vyšetřování je drahé, a tím odradit některé zemědělce od toho, aby začali pěstovat geneticky modifikované plodiny.
The somewhat unclear question of liability may provoke complaints that are expensive to investigate and in that way discourage some farmers from starting the cultivation of GM crops.
Geneticky modifikované organismy a mezinárodní dohody
GMO and international agreements
Dne 29. září 2006 WTO zveřejnila výsledek jednání výboru o šestiletém moratoriu EU na dovoz geneticky modifikovaných potravin a plodin.
In 29 September 2006 the WTO made public the dispute panel verdict on the European Union's six-year moratorium on imports of genetically modified food and crops.
Pokud jde o údajné moratorium na schválení geneticky modifikovaných organismů, výbor shledal, že ES moratorium de facto uplatňovalo od června 1999 do srpna 2003.
Regarding the alleged moratorium on the approval of GMOs, the Panel found that the EC had applied a de facto moratorium between June 1999 and August 2003.
Z právního hlediska je toto moratorium v rozporu se závazky ES podle přílohy C(1)(a) SPS (Sanitární a fytosanitární dohoda o mezinárodních standardech pro harmonizované standardy bezpečnosti potravin), která požaduje, aby účastnící dohody dokončili zkoušky a postup schvalování bez zbytečného odkladu.
As a legal matter, this moratorium was considered to be inconsistent with the EC's obligation under Annex C(1)(a) of the SPS (Sanitary and phytosanitary agreement on international standards for harmonised food safety standards), which requires parties to complete testing and approval procedures without undue delay.
Pokud jde o stížnost, že ES neposoudilo konkrétní geneticky modifikované organismy pro schválení, dospěl výbor k závěru, že ES jednalo v rozporu se závazky podle přílohy C(1)(a) a v případě mnoha geneticky modifikovaných organismů neuskutečnilo a nedokončilo tento postup bez zbytečného odkladu.
Regarding the complaint that the EC had failed to consider specific GMOs for approval, the Panel ruled that the EC had acted inconsistently with its obligation under Annex C(1)(a) to undertake and complete such procedures without undue delay with respect to numerous GMOs.
V reakci na stížnost USA výbor shledal, že Společenství posuzovalo 21 z 25 specifikovaných geneticky modifikovaných organismů zbytečně dlouho.
Under the U.S. complaint, the Panel found undue delay in the EC's consideration of 21 out of 25 specified GMOs.
V případě Kanady bylo zacházení v rozporu s dohodou shledáno u všech čtyř daných geneticky modifikovaných organismů.
For Canada, the inconsistent treatment was found for all four GMOs identified.
Pokud jde o zákazy geneticky modifikovaných organismů v jednotlivých evropských zemích (včetně ochranných opatření), výbor odsoudil zákaz šesti členských států EU (Rakouska, Belgie, Francie, Německa, Itálie a Lucemburska) týkající se mnoha jednotlivých produktů.
Regarding the individual European country bans on GMO products ( including Safeguard Measures), the Panel condemned the ban by six EU members (Austria, Belgium, France, Germany, Italy and Luxembourg) on a number of individual products.
Výbor rozhodl, že zákazy nebyly založeny na hodnocení rizik, jak to vyžaduje článek 5.1 dohody SPS, a byly tedy v rozporu se závazky těchto zemí vyplývajícími z členství ve WTO.
The Panel ruled that the bans were not based on risk assessments as required by Article 5.1 of the SPS Agreement, and were therefore inconsistent with the countries' WTO obligations.
Závěry, ke kterým výbor v tomto aspektu svého rozhodnutí dospěl, byly jediné, v nichž výbor shledal věcné, a nikoli pouze procedurální porušení dohody SPS.
The conclusions reached in this aspect of the decision were the only ones in which the Panel found breaches of substantive, rather than merely procedural, provisions of the SPS Agreement.
Výbor zejména shledal, že zákazy byly v rozporu s článkem 5.7 SPS, který stranám umožňuje přijmout prozatímní opatření (jako je zákaz produktu), pokud neexistuje dostatek vědeckých důkazů umožňujících vyhodnocení rizika produktu.
Significantly, the Panel found that the bans were not consistent with Article 5.7 of the SPS, which permits parties to adopt provisional measures (such as product bans) where there is insufficient scientific evidence to assess the risk of the product.
Vědecký výbor ES pro rostliny a kompetentní vnitrostátní orgány provedly vyhodnocení každého z daných produktů a všechny byly schváleny jako bezpečné.
The EC Scientific Committee on Plants and competent national authorities had carried out assessments of each of the products in question, and each was approved as safe.
Toto hodnocení se pokládalo za řádné vyhodnocení rizik, jak je definováno v dohodě SPS.
These assessments were deemed to be proper risk assessments as defined in the SPS Agreement.
V případě studií, o něž se opíraly jednotlivé země v případě zákazů, bylo zjištěno, že nejsou dostatečným vyhodnocením rizik, a protože byla k dispozici přijatelná hodnocení rizik, nebylo se možno opírat o článek 5.7.
The studies relied upon by the individual countries for their bans were found not to constitute sufficient risk assessments and, because acceptable risk assessments were available, Article 5.7 could not be relied upon.
To na druhé straně vedlo výbor k závěru, že zákazy těchto zemí byly rovněž v rozporu s články 2.2 a 2.3 SPS, které zakazují stranám, aby zachovávaly omezující opatření bez dostatečných vědeckých důkazů, který by je zdůvodnil (článek 2.2) a zakazuje jim, aby uplatňovaly tato opatření způsobem, který představuje skryté omezení mezinárodního obchodu (článek 2.3).
This in turn led the Panel to conclude that these country bans were also inconsistent with Articles 2.2 and 2.3 of the SPS, which prohibit a party from maintaining a restrictive measure without sufficient scientific evidence to justify it (Article 2.2), and from applying such measures in a way to constitute a disguised restriction on international trade (Article 2.3).
Výbor doporučil, aby jednotlivé země uvedly svá ochranná opatření do souladu s dohodou a odstranily zákazy konkrétních geneticky modifikovaných produktů.
The Panel recommended that the individual countries bring their safeguard measures into compliance, and remove the bans on the specified GMO products.
I když se výbor WTO nevyslovil k platnosti regulačního systému ES týkajícího se geneticky modifikovaných organismů, rozhodl, že zákazy geneticky modifikovaných produktů, které nejsou založeny na hodnocení rizik, jak je definováno v SPS, jsou v rozporu s pravidly WTO.
While the WTO Panel did not pronounce on the validity of the EC's regulatory system for GMOs, it did rule that bans on GMO products that are not based on risk assessments, as defined in the SPS, are inconsistent with WTO rules.
Na druhé straně výbor potvrdil právo jednotlivých zemí uvalit zákazy, jestliže hodnocení rizik taková opatření podpoří.
On the other hand, the Panel confirmed the right of individual countries to impose bans if risk assessments support such measures.
Pokud jde o moratorium na schvalování geneticky modifikovaných produktů, výbor shledal, že moratorium v období 1999–2003 bylo v rozporu s dohodou SPS, protože mělo za následek zbytečný odklad výsledků postupu schvalování.
Regarding the moratorium on approvals of GMO products, the Panel did find that the 1999-2003 moratorium was inconsistent with the SPS Agreement, as it had the effect of unduly delaying the results of the approvals process.
Výbor nenaznačil, že by budoucí moratoria musela být nutně také v rozporu s dohodou.
The Panel did not suggest that future moratoria would necessarily also be inconsistent.
Pokud by byly předloženy dodatečné vědecké důkazy, které by zdůvodnily případná omezení, ES by mohlo tato moratoria uvalit, za předpokladu, že rozhodnutí by byla učiněna bez zbytečných odkladů.
If additional scientific evidence were brought to light that would justify restrictions, the EC would be permitted to impose them, provided decisions were made without undue delay.
Ve svém rozhodnutí výbor vyložil závazky vyplývající z dohody SPS bez odkazu na přístup obezřetnosti a znovu potvrdil, že omezující opatření, která jsou založena na obavách o zdraví a životní prostředí musí být zdůvodněna na základě vědeckých důkazů a nikoli obav nebo snahy být obezřený.
In its ruling, the Panel interpreted the obligations of the SPS agreement without reference to any precautionary approach and reaffirmed that restrictive measures said to be based on health or environmental concerns have to be justified by science, and not on concerns or desires to be cautious.
Diamanto Manolakou a Ilda Figueiredo
Diamanto Manolakou and Ilda Figueiredo
za skupinu GUE/NGL
on behalf of GUE/NGL
vzhledem k tomu, že podle nedávné studie Eurobarometru 70 % obyvatel EU odmítá spotřebu geneticky modifikovaných potravin a mnoho regionů a také celé členské státy se prohlašují za oblasti „bez GMO“,
Whereas according to a recent Eurobarometer study 70% of the population in the EU rejects the consumption of GM food and that many regions and entire member states are declaring themselves "GM free",
vzhledem k tomu, že různé studie ukazují, že koexistence transgenních a konvenčních/organických plodina není možná, domnívá se, že genetické inženýrství je závadná a nekontrolovatelná technologie neslučitelná s udržitelným zemědělstvím;
Whereas different studies, show that coexistence between transgenic and conventional/organic crops is impossible, considers that genetic engineering is a defective and uncontrollable technology incompatible with agricultural sustainability,
domnívá se, že práva duševního vlastnictví (např. patentovaná semena) se soustřeďují v několika málo nadnárodních korporacích, to posiluje jejich moc a nadvládu na samostatností v zajišťování potravin, nad bezpečností potravin a nad zemědělci a vede k ochuzování různorodosti nabídky v Evropě, snižování biologické rozmanitosti a ke koncentraci a zvyšování produkce a k opouštění venkovských oblastí,
Considers that intellectual property rights (e.g. patented seeds) concentrate in a few multinational corporations' increases their power and control over food sovereignty, food safety and farmers, leading to impoverished varietal diversity in Europe, reduce biodiversity, as well the concentration and intensification of production and abandonment of rural areas.