natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E valuation předpokládá hodnocení
E valuation including evaluation
Evropský parlament se k tomuto novému přístupu propojujícímu „životní prostředí a zdraví“ vyslovil dne 31. března 2004.
The European Parliament delivered its opinion on this new transversal 'environment and health' approach on 31 March 2004.
Při rozpravě v plénu zdůraznila komisařka Margot Wallströmová, že 89 % evropských občanů vyjadřuje znepokojení nad vlivem životního prostředí na své zdraví .
During the plenary debate, Commissioner Margot Wallström stressed that 89% of European citizens were concerned about the impact of the environment on their health.
Alarmující čísla
Worrying figures
Není dne, aby nás článek v novinách, studie vypracovaná špičkovými badateli nebo varování z vědeckých a akademických kruhů neupozornilo na nebezpečí, které hrozí našemu zdraví, zdraví našich dětí a budoucích generací, na různé formy znečištění, jejichž působení jsme vystaveni.
Not a day goes by without an article in the press, a study drawn up by renowned researchers or an appeal from the scientific and academic world alerting us to the dangers to our health and to that of our children and future generations from the various forms of pollution to which we are exposed.
Je namístě si připomenout několik čísel, která se opakovaně uvádějí jako poplašný signál:
Some figures, which serve to sound alarm bells, are worth highlighting:
- šestinu úmrtí a onemocnění u dětí v Evropě je možno dát do souvislosti s faktory životního prostředí;
- one-sixth of death and disease in children in Europe can be attributed to environmental causes;
- výskyt alergických nemocí dýchacího ústrojí se za posledních dvacet let zdvojnásobil a dnes tyto nemoci postihují jedno ze sedmi dětí.
- the incidence of respiratory allergic diseases has doubled over the last 20 years, today affecting one in seven children.
Tato nanejvýš znepokojivá situace přiměla Radu pro zdraví, aby letos v červnu přijala třístránkové závěry týkající se dětského astmatu;
This extremely worrying situation lead June's Health Council to adopt three pages of conclusions on childhood asthma;
- téměř 10 % pracovníků je vystaveno účinkům karcinogenních látek;
- almost 10% of workers are exposed to carcinogenic substances;
- 14 % párů přivádějí na konzultaci k lékaři potíže s početím, množí se potraty a neustále se snižuje plodnost u mužů;
- 14% of couples seek help because of difficulty in conceiving, miscarriages are on the rise and male fertility is in constant decline;
- u 7–20 % případů nádorů lze příčinu hledat ve znečištění ovzduší a v přítomnosti znečišťujících látek na různých místech, kde lidé žijí (doma, na pracovišti).
- 7 to 20% of cancers are attributable to air pollution and pollution in everyday surroundings (home and the workplace).
Například studie provedená v roce 2003 v nemocnici Sarta Tilmana v belgickém Lutychu potvrdila, že rakovina prsu velmi úzce souvisí ze zvýšenými koncentracemi 2 organochlorových pesticidů (p,p'-DDE a hexachlorobenzenu-HCB).
For example, a study carried out in 2003 at Sart Tilman Hospital in Liège, Belgium, confirmed that breast cancer is strongly linked to high concentrations of two organochlorine pesticides (pp'DDE and hexachlorobenzene (HCB)).
Hlavní směry akčního plánu
Action Plan guidelines
Zpravodajka je potěšena, že Komise v této první fázi i nadále věnuje hlavní pozornost vazbě mezi faktory životního prostředí a čtyřmi druhy onemocnění , které mají prvořadou důležitost a jejichž výskyt se neustále zvyšuje:
The rapporteur welcomes the fact that the Commission is continuing, in this first cycle, to focus attention on the link between environmental factors and four types of disease of the utmost importance that are constantly on the increase:
- onemocnění dýchacích cest, astma a dětské alergie,
- respiratory diseases, asthma and childhood allergies,
- potíže při vývoji nervového systému,
- neurodevelopmental disorders,
- nádory u dětí,
- childhood cancer,
- poruchy systému žláz s vnitřní sekrecí,
- endocrine-disrupting effects.
přednostně je pozornost věnována 4 nebezpečným látkám, které bývají příčinou těchto onemocnění: těžké kovy (olovo, kadmium, rtuť), dioxiny, polychlorované bifenyly (PCB) a látky způsobující poruchy funkce žláz s vnitřní sekrecí (ftaláty v plastových předmětech z PVC, organochlorové pesticidy atd.).
Four dangerous substances that can sometimes cause these diseases are of primary concern: heavy metals (lead, cadmium and mercury), dioxins, polychlorinated biphenyls (PCBs) and endocrine disruptors (phthalates in PVC plastics, organochlorine pesticides etc.).
Tento akční plán spočívá na třech hlavních pilířích:
The Action Plan consists of three main strands:
- zlepšení toku informací, aby veřejnost pochopila existující vazby mezi zdroji znečištění a jeho zdravotními následky,
- improving the information chain to understand the links between sources of pollution and health effects,
- doplnění poznatků posílením výzkumu,
- filling the knowledge gap by strengthening research,
- přezkoumání politik a zlepšení komunikace.
- reviewing policies and improving communication.
Tři pilíře jsou rozvedeny do 13 akcí.
These three strands are represented by 13 actions.
Ze zajímavých opatření uveďme postupné zavádění evropského systému integrovaných informací o životním prostředí a zdraví (akce 1 až 4), jehož základní součástí je biologický dozor.
One of the most interesting ideas is the gradual setting-up of an integrated European environment and health data system (actions 1 to 4), in which biomonitoring will play an essential role.
Jedná se o přesný postup kontroly vzorků krve, moči nebo vlasů s cílem změřit působení znečišťujících látek, a to na úrovni Unie.
This is a valuable technique for monitoring blood, urine and hair samples to measure exposure to environmental pollutants across the Union.
Akce 5 až 8 se týkají téměř výlučně zintezívnění výzkumů věnujících se této nové terra explorada , kterou představuje hledisko „dopadů zněčišťujících látek na zdraví“.
Actions 5 to 8 are concerned almost exclusively with strengthening research into the newly explored area of the impact of pollution on health.
Jistě, zpravodajka rovněž sdílí názor, že v případě nemocí, které způsobuje více faktorů , jako je astma a alergie, některé vzácné typy nádorů, neuroimunologické potíže, by měla být prioritou součinnost orgánů veřejné moci při výzkumu, sběru a výměně údajů, aby se podařilo uskutečňovat globální a účinnější politiku péče o zdraví.
Naturally, in the case of so-called multi-causal diseases such as asthma and allergies, some rare cancers and neuroimmunological disorders, priority must be given to the coordination of research, data collection and the exchange of data among public authorities to achieve a more effective overall health policy.
Tento závěr však není důvodem pro nečinnost tam, kde je naprostou povinností jednat.
However, this is no reason for not acting when there is an urgent duty to do so.
V případě infekčních onemocněni a četných typů nádorů , u nichž lze nejsnáze odhalit souvislost mezi znečišťující látkou a onemocněním, je nutno učinit okamžitá opatření.
Immediate action must be taken with regard to infectious diseases and many forms of cancer, where there is a clearly discernible link between contaminant and disease.
Proto zpravodajka nechápe nedostatek odhodlání, které prokazuje Komise v akcích 9 až 13, které jsou věnovány konkrétním opatřením.
The lack of ambition shown by the Commission in actions 9 to 13, which are indeed dedicated to specific measures, is therefore, incomprehensible.
Podle jejího mínění obsahuje toto sdělení odpovídající řešení jedině u problému, který pro okolní prostředí představuje pasivní kouření.
Only the problem of environmental passive smoking is adequately addressed in the communication.
Souhrnně řečeno, obsah tohoto akčního plánu neodpovídá jeho názvu.
In short, the Action Plan does not live up to its name .
Jedná se spíše o program hodnocení globálních dopadů životního prostředí na zdraví.
It would be more accurately described as a programme to assess the overall impact of the environment on health.
Skutečný akční plán by měl být mnohem ambicióznější a vytyčit směr politiky zdraví ve vztahu k životnímu prostředí na příští desetiletí, ve kterých bude hrát prevence zásadní roli.
A true action plan would be more ambitious and would pave the way for an environment-health policy for decades to come under which prevention would play a decisive role.
Je totiž velké nebezpečí, že dojde k tomu, že orgány veřejné moci v některých členských státech, které již uskutečňují národní nebo regionální strategie pro životní prostředí a zdraví, se bez váhání vydají svou cestou bez ohledu na evropský akční plán, ve kterém již nebudou spatřovat žádný přínos.
The risk is too great otherwise that the public authorities in some Member States, where a national or regional 'environment and health' strategy is already being put in place, will, without facing any opposition, disregard the European Action Plan, in which they see no added value.
Konkrétní návrhy zpravodajky
Specific proposals by the rapporteur
Zásada předběžné opatrnosti musí zůstat nástrojem k upřednostnění preventivních opatření v případě ohrožení zdraví a životního prostředí
The precautionary principle must continue to be used to promote preventative action where there are health and environmental risks.
Přístup, který činí jednoznačný vědecký důkaz paradigmatem 21. století, je nade vší pochybnost proti zdravému rozumu: produkt, který je nebezpečím pro zdraví a životní prostředí, nesmí být nadále uváděn na trh.
An approach that makes absolute scientific evidence the paradigm for the 21st century clearly goes against common sense: a product that is dangerous for health and the environment should not continue to be sold.
V jistém smyslu je tento akční plán také zčásti v rozporu s prohlášeními komisařky Margot Wallströmové na toto téma; ta při rozpravě v plénu dne 30. března 2004 připomněla: „Jsou některé oblasti, v nichž si nemůžeme dovolit riskovat čekat, až budou naše znalosti úplné, nýbrž musíme jednat podle zásady předběžné opatrnosti, a to také uděláme“.
To some extent, the Action Plan also partly contradicts Margot Wallström's statements on the subject, including her reminder during the plenary debate of 30 March 2004: 'There are certain areas where we cannot risk waiting until our knowledge is complete, but need to act according to the precautionary principle, and we shall do so.'
Zpravodajka, v souladu s trvalým postojem Výboru pro životní prostředí, zdraví a bezpečnost potravin, navrhuje tedy nikoli vytvoření „černé listiny“, vždy nespolehlivé a nikdy úplné, ale postupné odstranění některých nebezpečných látek.
In line with the consistently held position of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, I therefore propose not the drawing-up of a 'blacklist', which is always open to doubt and never exhaustive, but the gradual elimination of certain dangerous substances.
Jde o chemické látky, jejichž škodlivost pro lidské zdraví byla prokázána mnoha vědeckými studiemi a které lze snadno nahradit bezpečnějšími alternativami .
So many chemical molecules that have been shown by several scientific studies to be harmful to human beings can easily be substituted by safer alternatives.
Zpravodajka přímo označuje 5 látek nebo skupin látek:
Five substances or families of substances that should be singled out:
- DEHP , která je součástí chemického složení zdravotnických prostředků, jako jsou injekční stříkačky, zkumavky a jednorázové sáčky, a je nebezpečná zejména pro děti na poporodních jednotkách intenzivní péče, ale také pro dospělé pacienty;
- DEHP used in medical devices, such as syringes, tubes and disposable bags, and which are of most danger to children in neonatal intensive care units, but also to adult patients;
- DINP, DEHP, DBP, DIDP, DNOP a BBP: 6 látek patřících do skupiny ftalátů ; všechny působí toxicky při reprodukci a vývoji a jejich používání je třeba ve všech případech – tj. nejen při výrobě plastových předmětů z PVC, ale také při výrobě parfémů nebo šamponů – urychleně ukončit;
- DINP, DEHP, DBP, DIDP, DNOP and BBP, six substances belonging to the phthalate family , which are all harmful to reproduction and development and which should be banned, without delay, in all their uses, i.e. not only PVC plastics but also perfume and shampoo;
- chlorovaná rozpouštědla používaná při výrobě malířských barev, podlahových krytin a polymerů jako teflon;
- chlorinated solvents used in the manufacture of paint, coatings and polymers,
- olovo používané při svařování a v elektronických součástkách;
- lead in soldering and electronic material;
- organofosfátové pesticidy, a zejména chlorpyrifos, diazinon a malathion, tři látky zakázané v USA od roku 1996, u nichž je podezření, že způsobují poruchy funkce žláz s vnitřní sekrecí, a jsou tudíž nebezpečím pro hormonální vývoj.
- organophosphate pesticides , in particular chlorpyriphos, diazinon and malathion, which have been banned in the United States since 1996 on the suspicion that they were endocrine disruptors and therefore presented a risk to hormonal development.
Zpravodajka si přeje zákaz dalšího pesticidu, který se rovněž používá jako insekticid: endosulfan, který představuje pro lidské zdraví stejné nebezpečí.
Another pesticide, also used as an insecticide, that should be banned is endosulfan, which presents the same risk to human health.
Biologický dozor musí být normou při posuzování rizik
Biomonitoring should become a standard part of risk evaluation
Zpravodajka rovněž konstatuje, že biologický dozor, jeden z nástrojů, které mají být náplní integrovaného systému informací o zdraví a životním prostředí, nevznikne nijak rychle.
It also appears that biomonitoring, one of the tools to be used to realise the integrated database on health and the environment, will not enter into use in the near future.
Komise pouze hovoří v souvislosti s obdobím 2004–2007 o potřebě vymezit ucelený přístup biologického dozoru v Evropě.
The Commission simply mentions that it will be necessary during the 2004-2007 period to develop a coherent approach to biomonitoring in Europe.
Zpravodajka bere na vědomí praktické a etické problémy jeho zavedení.
It is true that putting this kind of system in place will involve practical and ethical difficulties.
Jde o učebnicový případ pro budoucnost: jak odůvodnit odběr krve u dítěte pro pouhou kontrolu přítomnosti znečišťujících látek?
A typical question for the future would be how to justify taking a blood sample from a child simply for the purposes of anti-pollution monitoring.
Je nicméně třeba urychleně dosáhnout toho, aby se biologický dozor , prováděný s dodržením etických zásad, stal normou při posuzování rizik u chemických látek.
In spite of this, it is imperative that, while respecting ethical principles, biomonitoring soon becomes the norm when evaluating the risks of chemical substances.
Je totiž tím nejlepším prostředkem, kterým lze zabránit tomu, aby látka, u níž se prokáže škodlivost pro biodiverzitu, byla nadále uváděna na trh, protože její nepříznivý účinek na lidské zdraví nelze přesvědčivě prokázat.
It remains the best way of preventing a substance proven to be harmful to biodiversity from continuing to be sold because its negative impact on human health has not been adequately demonstrated.
Konkrétní opatření u dětí
Measures specifically aimed at children
- Mimořádná citlivost dětí vůči působení znečišťujících látek: na jednotku tělesné hmotnosti jsou děti v poměru k ostatním skupinám více zasaženy účinky toxinů z okolního prostředí než dospělí, u dětí je také více času na rozvinutí chronických onemocnění.
- Children's particular vulnerability to pollution: children are proportionally more heavily exposed to environmental contaminants per unit of bodyweight and also have more time to develop chronic diseases.
- Možnost ovlivnit příkladem péče o zdraví dětí dospělé osoby a podnítit je k odpovědnějšímu přístupu.
- The possibility, if children's health is at stake, of influencing people and encouraging them to adopt more responsible behaviour.
Mohla by se inspirovat National children study, programem, který probíhá v USA, jehož předběžné výsledky se očekávají během roku 2008 a který má za cíl zjistit možné vazby mezi onemocněními souvisejícími se životním prostředím a působením hlavních znečišťujících látek.
It could use as a model the National Children's Study, a programme set up in the United States, the preliminary results of which are expected in 2008, which aims to establish possible links between environment-related diseases and exposure to the main contaminants.
Mimoto, na základě známé skutečnosti, že děti nemají rovný přístup ke zdravotní péči, si zpravodajka přeje, aby Komise při zavádění svého akčního plánu přihlížela k souvislosti mezi chudobou a zdravím .
In addition, working on the basis that children are not all equal when it comes to access to health care, the Commission should take into account when implementing its Action Plan the link between poverty and health.
U dítětě, které vyrostlo v rodině, jejíž situace je obtížná, v rizikové průmyslové zóně nebo u rušné dopravní tepny, je samozřejmě větší pravděpodobnost vzniku onemocnění souvisejícího se znečištěním.
A child brought up in a financially unstable family living in a high-risk industrial area or close to a busy road is naturally more likely to develop a pollution-related disease.
Je nutno věnovat těmto případům zvláštní pozornost a dbát na cílené poskytování informací.
Particular attention should be paid to these sorts of cases and targeted information provided.
Je třeba pořádat mnohem více informačních akcí pro veřejnost
There should be more public awareness campaigns
Zásadně důležité je poskytnout občanu jasné a srozumitelné informace.
The public must have access to straightforward and clear information.
Zpravodajka proto – i přes dobrou vůli, kterou Komise ve sdělení projevuje – znovu opakuje požadavek, který Evropský parlament vyslovil ve svém usnesení ze dne 31. března 2004, aby byly vytvořeny veřejně přístupné registry, v nichž by byly podle zeměpisných oblastí zachyceny hlavní zdroje znečištění a hlavní onemocnění.
With this in mind, and in spite of the good will shown in the communication, the rapporteur reiterates the call by the European Parliament, in its resolution of 31 March 2004, for the creation of publicly accessible registers on geographical mapping of major emissions on the one hand, and major diseases on the other hand.
Vytvoření takového registru by bylo možno usnadnit brzkým zavedením nového evropského kartografického nástroje – INSPIRE –, který je přednostně určen k urychlení postupu v případě přírodních pohrom a ke zlepšení kontrol v oblasti životního prostředí.
The creation of these registers could be facilitated by the forthcoming introduction of the new geographical data tool, INSPIRE, the main objective of which is speedier management of natural disasters and better environmental controls.
Pokud jde o nový a průřezový přístup zdravotní bezpečnosti v souvislosti s faktory životního prostředí, je zásadně důležité, aby byly pro akční plán k dispozici odpovídající rozpočtové prostředky.
As this is a new and transversal approach to health safety in relation to the environment, it is essential for the Action Plan to have a large budget.
Vzhledem k tomu, že Komise nevytvořila nový finanční nástroj, přetrvávají pochybnosti o prostředcích, které budou pro akční plán skutečně vyčleněny.
In view of the Commission's failure to create a new financial instrument, doubts remain as to the actual funding that will be allocated to the Action Plan.
Tyto pochybnosti ještě zesilují nízké částky přidělené tematickému okruhu „životní prostředí a zdraví“ v Evropském programu pro veřejné zdraví, tj. ne více než 2–3 miliony eur ročně.
These doubts are borne out by the meagre amounts granted to the area of 'environment and health' under the European Public Health Programme: no more than EUR 2 to 3m a year.
Z tohoto důvodu zpravodajka žádá zvýšení těchto částek na období 2004–2007; jediným řešením je přerozdělení finančních prostředků v rámci 6. programu pro životní prostředí a programu pro veřejné zdraví.
The rapporteur therefore requests that these sums be increased for the 2004-2007 period, the only solution being a redeployment of funds into the Sixth Environment Programme and the Public Health Programme respectively.
A protože je třeba jít pro peníze tam, kde jsou, žádá zpravodajka, aby v 7. rámcovém evropském programu pro výzkum na léta 2007-2010, který přesně odpovídá přezkoumání tohoto akčního plánu v polovině období, byly na projekty týkající se „životního prostředí a zdraví“ poskytnuty rozpočtové prostředky, které nebudou pod hranicí 300 milionů eur.
Furthermore, since it is a case of looking for money where it can be found, the rapporteur also asks that, under the Seventh Research Framework Programme for 2007-2010, which coincides exactly with the mid-term review of the Action Plan, 'environment and health' projects be granted a budget of no less than EUR 300m.
Je to částka přiměřená a realistická vzhledem k obrovským nadějím, které program vzbudil u vědců, a k nutnosti získávat stále více údajů a informovat veřejnost o úzké souvislosti mezi znečišťujícími látkami a zdravím.
The sum must be large and realistic in view of the great hopes among researchers and the need to gather further data and to raise public awareness of the close relationship between pollution and health.
Jde o jasné politické gesto zejména pro budoucnost, pro budoucnost našich dětí a příštích generací.
Above all, a strong political gesture is needed, for the future, for that of our children and for that of future generations.
Akční plán pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010
European Environment & Health Action Plan 2004-2010
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Peter Liese, Jules Maaten, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Peter Liese, Jules Maaten, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
k návrhu rozhodnutí Rady a Komise o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
on the proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and Romania, of the other part, to take account of the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic to the European Union
PE 350.273v01-00
PE 350.273v01-00