natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. domnívá se, že reforma by neměla být zaměřena na klučení vinic, neboť snížení výrobního potenciálu v EU, jehož cílem by bylo regulovat nabídku a poptávku, by vedlo k postoupení části trhu EU zahraničním konkurentům a nepřispělo by ke zvýšení konkurenceschopnosti evropských vín na mezinárodních trzích;
Considers that the main focus of the reform should not be the grubbing-up of vineyards, since the loss of EU production potential making it possible to regulate supply and demand would result in the EU losing its market share to external competitors, while doing nothing to improve the competitiveness of European wines on international markets;
7. konstatuje, že spotřeba vína v Evropě soustavně klesá, zejména v zemích, ve kterých je konzumace vína tradicí, což je jednou z hlavních příčin strukturálního přebytku vína; konstatuje, že v posledních letech vývoz vína stagnoval, zatímco dovoz neustále narůstal , a že je proto nutné, aby evropské odvětví vína zvýšilo svou konkurenceschopnost; žádá Komisi, aby předložila zprávu, jež by vysvětlila, proč v posledních letech vývoz evropských vín poklesl, co je příčinou stálého růstu dovozu z třetích zemí, a která by především upřesnila, do jaké míry jsou uplatňovány dvoustranné obchodní smlouvy s třetími zeměmi, jak dalece jsou zohledňovány oprávněné obchodní zájmy Evropské unie a evropských výrobců a jsou-li patřičně uplatňovány mechanismy, které k řešení těchto problémů nabízí společná obchodní politika;
Notes that there has been a steady drop in wine consumption in Europe, mainly in the traditional wine consuming countries, which is one of the causes of the structural surplus of wine; notes that in recent years exports of wine have stagnated, while imports have grown dynamically, making it vital that the European wine-growing sector becomes more competitive; asks the Commission to submit a report directly explaining the reasons for the fall in European wine exports in recent years and the dynamic growth in imports from third countries, specifying in particular the extent to which bilateral trading agreements with third countries have been implemented, the account taken of the legitimate trading interests of the EU and European producers and the appropriate use made of common trading policy mechanisms in response to these problems;
10. domnívá se, že je nutné zajistit v rámci jednání WTO a dvoustranných dohod lepší ochranu IGP (chráněných zeměpisných označení) a AOP (chráněných označení původu), která jsou důležitým prvkem udržení jakostní produkce vína spojené s určitými oblastmi a místními zvyklostmi;
Considers it necessary to secure better protection of protected geographical indications (PGI) and protected designations of origin (PDO) within the framework of the WTO negotiations and bilateral agreements, as a major contribution to maintaining quality wine production linked to local areas and practices;
12. zdůrazňuje, že v rámci této zahraniční obchodní politiky pro evropská vína je nezbytné uzavřít dvoustranné dohody se třetími zeměmi o obchodu s vínem, jejichž základem bude vzájemné uznávání a ochrana zeměpisného označení;
Stresses the need, as part of this external trade policy for European wines, to conclude bilateral agreements with third countries on the wine trade, on the basis of mutual recognition and protection of geographical indications;
15. připomíná Komisi, že WTO nevyžaduje jednání, co se týče dovozu vína z mimoevropských zemí a scelování tohoto vína s vínem evropským; zdůrazňuje, že Komise nesmí zavádět požadavky, které WTO nevyžaduje;
Reminds the Commission that there is no obligation to negotiate in the WTO in respect of imports of wines from non-European countries and the blending of those wines with European wines; stresses that the Commission must not create obligations that the WTO does not impose;
17. požaduje vytvoření evropského vinařského střediska, jehož úkolem by bylo koordinovat poznatky o vinicích (výrobní potenciál, vývoj jejich odrůdového složení) a rovněž zajistit, že v rámci EU budou vypracovány kvalitativní analýzy zaměřené na vývoj spotřeby, vinařské a enologické postupy;
Calls for the setting up of a European wine-growing observatory, which will be responsible for coordinating knowledge of vineyards (production potential, changes in composition) and ensure that high-quality European research is undertaken into trends in consumption, wine-growing practices and oenological practices.
Reforma společné organizace trhu s vínem
Reform of the common organisation of the market in wine
k reformě společné organizace trhu s vínem
on the reform of the common organisation of the market in wine
Výbor pro regionální rozvoj vyzývá Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. je toho názoru, že každá reforma musí vzít v úvahu skutečnost, že vinařství je hlavním zdrojem zaměstnanosti a prosperity v řadě regionů EU a že kvalita výroby vína v EU patří ke světové špičce; domnívá se, že se každá reforma musí zaměřit na udržení dominantní pozice výrobců vín z EU; dále se domnívá, že je třeba se za každou cenu vyhnout jakémukoli kroku směrem k opětovnému převedení SZP na národní úroveň prostřednictvím finančních rámců, o němž se uvažuje ve sdělení Komise ze dne 22. června 2006;
Considers that any reform must take due account of the fact that the wine sector is the principal source of employment and prosperity in a number of EU regions and that the quality of EU wine production is world leading; believes that any reform must focus on how to maintain the dominant position of EU wine producers; further believes that any step towards re-nationalisation of the CAP by means of national envelopes, as considered in the Commission’s communication of 22 June 2006, should be avoided at all costs.
5. zdůrazňuje, že je třeba zachovat rozpočet Společenství a nepřevádět finance z prvního pilíře do druhého pilíře SZP, který se týká rozvoje venkova, což by mohlo mít za následek zředění zdrojů na úkor vinařství; požaduje, aby financovatelná opatření byla jasně specifikována, a bylo tak zajištěno, že finanční prostředky budou skutečně použity ve vinařství;
5 Stresses the need to maintain the Community budget and not transfer funds from the first pillar to the second pillar of the CAP, which concerns rural development, since this might result in the dilution of resources at the expense of the wine sector; demands that measures eligible for funding be clearly specified, so as to guarantee that funds are in fact used for the wine sector.
1 Smlouvy o ES), se zvláštním důrazem na „snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, včetně venkovských oblastí“ (čl.
Considers that a grubbing-up regime as discussed by the Commission in its Communication of 22 June 2006 would severely damage the economic and social situation in the regions of the Union, encouraging a shift in production towards non-Community countries, and is not in line with the objective of economic and social cohesion stated in the Treaty establishing the European Community; proposes the introduction of quality criteria to accompany grubbing-up plans drawn up by the competent regional or national authorities, in consultation with the inter-branch association; points out that the Community has given itself the task of pursuing ‘actions leading to the strengthening of its social and economic cohesion’ (Article 158(1) of the EC Treaty), with special emphasis on ‘reducing disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions or islands, including rural areas’ (Article 158(2) of the EC Treaty).
9. považuje za vhodné udržet, případně s nutnými úpravami, krizový režim v oblasti destilace vína, jakož i odlišný režim pro destilaci, jejíž produkty jsou určeny trhu, aby bylo zajištěno plynulé zásobení průmyslu lihovin vinným alkoholem; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hraje destilace konzumního alkoholu při udržování výrobních sítí v některých regionech Evropské unie;
Considers that crisis distillation arrangements should remain in place, albeit with the necessary changes, as should a second differentiated scheme providing for market-oriented distillation to guarantee a continuous supply of vinous alcohol to the spirit drink industry; points out that potable alcohol distillation plays a useful role in maintaining the fabric of production in certain regions of the Union.
10. navrhuje, aby jakákoli reforma byla prováděna postupně a aby byla ustanovena přechodná období i průběžné hodnocení dopadů reformy na hospodářskou a sociální situaci regionů Unie;
10 Proposes that any reform be implemented progressively, with provision being made for transitional periods as well as continuous evaluation of the effects of the reform on the economic and social situation of the regions of the Union.
12. podtrhuje, že při udělování práv na novou výsadbu by měly členské státy a jejich regiony dávat přednost novým zemědělcům, kvalitním vínům a podnikům, které usilují o lepší kvalitu svých vín a jejich uvádění na trh;
Maintains that, when allocating planting rights, Member States and their regions should give priority to new farmers, quality wines, and enterprises committed to improving the quality and marketing of their wines.
Reforma společné organizace trhu s vínem
The reform of the common organisation of the market in wine
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2006)0748 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0748 )
– s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A6‑0018/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0018/2007 ),
Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se zrušuje směrnice Rady 71/304/EHS ze dne 26. července 1971 o odstranění omezení volného pohybu služeb v souvislosti s veřejnými zakázkami na stavební práce a se zadáváním veřejných zakázek na stavební práce zhotovitelům jednajícím prostřednictvím zastoupení nebo poboček
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council repealing Council Directive 71/304/EEC of 26 July 1971 concerning the abolition of restrictions on freedom to provide services in respect of public works contracts and on the award of public works contracts to contractors acting through agencies or branches
o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členské státy zmocňují ratifikovat v zájmu Evropského společenství konsolidovanou úmluvu Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006
on the proposal for a Council decision on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organisation
PE 378.766v02-00
PE 378.766v03-00
STANOVISKO Výboru pro dopravu a cestovní ruch .......................................12
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................12
– s ohledem na návrh rozhodnutí Komise předložený Radě ( KOM(2006)0288 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0288 )
– s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6‑0000/2006),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0019/2007 ),
Nové znění dohodnuté s Radou.
New wording agreed with the Council.
Konsolidovaná úmluva Mezinárodní organizace práce z roku 2006 (dále jen MOP) o práci na moři byla přijata dne 23. února 2006 na zasedání námořního odvětví na mezinárodní konferenci práce MOP, které bylo svoláno do Ženevy.
The 2006 consolidated Convention of the International Labour Organisation (hereinafter referred to as the ILO) on maritime labour was adopted on 23 February 2006 by the maritime session of the International Labour Conference of the ILO convened in Geneva.
Úmluva Mezinárodní organizace práce z roku 2006 (dále jen MOP) o práci na moři byla přijata dne 23. února 2006 na zasedání námořního odvětví na mezinárodní konferenci práce MOP, které bylo svoláno do Ženevy.
The Maritime Labour Convention , 2006 of the International Labour Organisation (hereinafter referred to as the ILO) on maritime labour was adopted on 23 February 2006 by the maritime session of the International Labour Conference of the ILO convened in Geneva.
Členské státy jsou tímto zmocněny ratifikovat konsolidovanou úmluvu MOP o práci na moři z roku 2006, která byla přijata dne 23. února 2006.
The Member States are hereby authorised to ratify the 2006 ILO consolidated Maritime Labour Convention, adopted on 23 February 2006.
Členské státy jsou tímto zmocněny ratifikovat úmluvu MOP o práci na moři z roku 2006, která byla přijata dne 23. února 2006.
The Member States are hereby authorised to ratify the Maritime Labour Convention, 2006 of the ILO , adopted on 23 February 2006.
o návrhu ROZHODNUTÍ RADY, kterým se členské státy zmocňují ratifikovat v zájmu Evropského společenství konsolidovanou úmluvu Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006
on the proposal for a COUNCIL DECISION on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organisation
Úmluva Mezinárodní organizace práce (MOP) o normách o práci na moři z roku 2006 (dále jen úmluva z roku 2006) byla téměř jednomyslně přijata v Ženevě v únoru 2006.
The International Labour Organisation (ILO) 2006 Convention on Maritime Labour Standards (hereinafter called the 2006 Convention) was adopted almost unanimously in Geneva in February 2006.
Tato úmluva shromažďuje v jednom dokumentu veškeré stávající úmluvy a doporučení týkající se práce na moři přijaté MOP od roku 1919 s cílem nastínit první univerzální kodex o práci na moři.
The Convention incorporates all existing conventions and recommendations on maritime labour adopted by the ILO since 1919 into a single text to serve as a basis for the first universal Maritime Labour Code.
Nyní, když byla úmluva přijata, je důležité přikročit k její rychlé ratifikaci a provedení.
Now that the Convention has been adopted it is important to proceed with its speedy ratification and implementation.
Důležité je rovněž posoudit legislativní rámec Společenství, pokud jde o sociální normy týkající se námořníků, aby se zvýšila přitažlivost tohoto povolání a z dlouhodobého hlediska udrželo evropské know-how v této oblasti.
It is also important to consider the Community legislative framework regarding the social standards applicable to seafarers in order to make the profession more attractive and, in the long term, to preserve European expertise in this area.
Komise vydala v červnu 2006 sdělení o minimálních normách pro práci na moři, které se zabývá zejména právními opatřeními, jejichž cílem je ještě více posílit používání mezinárodních norem práce pro námořníky v Evropské unii.
In June 2006 the Commission issued a communication on minimum maritime labour standards which considers legislative measures aimed at strengthening the application of international labour standards for seafarers in the European Union.
Při přípravě zprávy o úmluvě z roku 2006 by bylo vhodné vyjádřit se k tématům, která byla ve zprávě Komise vyzdvižena.
In preparing a report on the 2006 Convention, it seems opportune to give a view on issues raised in the Commission Communication.
Podpora univerzálního kodexu o práci na moři a inovativní metody
Promoting a universal Maritime Labour Code and innovative methods
Konsolidace stávajících doporučení MOP v jednom dokumentu, jakož i vyšší účinnost a transparentnost, by měly napomoci ke zvýšení počtu členských států MOP, které úmluvu ratifikují.
The consolidation of existing ILO recommendations into this single text, as well as making it more effective and transparent, should help to increase the rate of ratification by ILO Member States.
Urychlenou ratifikací úmluvy z roku 2006 členskými státy EU se členy úmluvy stane takřka 30 států a prostornost se přiblíží 33 %, což je požadavek pro vstup úmluvy v platnost.
The speedy ratification of the 2006 Convention by EU Member States will bring it very close to the 30 countries and 33% of tonnage required for it to enter into force.
Úmluva z roku 2006 upravuje pracovní normy použitelné na pracovníky na palubách plavidel o hrubé prostornosti 500 tun a více, kteří podnikají mezinárodní cesty nebo plavby mezi cizozemskými přístavy.
The 2006 Convention lays down the labour standards applicable to the crews of vessels with a gross tonnage of 500 tonnes or more engaged in international voyages or sailing between foreign ports.
Úmluva spojuje soubor ustanovení podle témat v pěti různých hlavách a jejím cílem je zaručit přiměřené pracovní a životní podmínky na palubě plavidel.
The Convention groups a number of provisions by themes under five different titles and aims to guarantee decent living and working conditions on board vessels.
V hlavě 1 stanoví úmluva minimální podmínky vyžadované pro práci na moři, včetně zdraví, vzdělání, minimálního věku a přijímání pracovníků.
Title 1 defines the minimum conditions required for maritime labour, covering health, training, minimum age and recruitment.
Podmínky zaměstnávání v hlavě 2 stanoví obsah pracovní smlouvy, délku pracovní doby, ochranu platů, právo na dovolenou, na repatriaci a na odškodnění v případě ztráty plavidla.
The employment conditions set out in Title 2 fix the content of the employment contract, working hours, wage protection, the rights to leave and repatriation and compensation in the event of the loss of the vessel.
Předmětem hlavy 3 je ubytování na palubě a sociální ochrany se týká hlava 4.
Accommodation on board is covered in Title 3 and social protection in Title 4.
Úmluva také v hlavě 5 vymezuje odpovědnost při používání úmluvy, tj. požadovat po státech vlajky, aby zavedly režim účinného používání založený na systému osvědčení, a po přístavních státech a státech poskytujících pracovní síly, aby dohlížely na dodržování norem úmluvy prostřednictvím příslušných inspekcí.
Title 5 of the Convention also defines the responsibilities regarding application of the Convention, i.e., requiring Flag States to put in place effective arrangements for applying the Convention based on a system of certification, with Port States and States providing labour to ensure compliance by means of appropriate inspections.
Každá hlava obsahuje pravidla ve dvou souborech hierarchicky uspořádaných norem, přičemž část A obsahuje závazné normy a část B normy, které nejsou závazné a obsahují ustanovení určená k výkladu závazných pravidel.
Each title contains regulations in two sets of hierarchical standards, Code A corresponding to a binding part and Code B a non-binding part, containing provisions aimed at helping with the interpretation of the binding rules.
Význam úmluvy spočívá také v inovativních mechanismech, které používá k dosažení plné účinnosti znění.
The importance of the Convention also lies in the innovative mechanisms that it uses to ensure that the instrument is fully effective.
Úmluva zavádí osvědčení o práci na moři a prohlášení o práci na moři, která potvrzují soulad s pravidly úmluvy, pokud se neprokáže opak.
It introduces the maritime labour certificate and maritime labour declaration which, unless there is proof to the contrary, attest to conformity with the rules of the Convention.
Stát vydá plavidlům, která poplují pod jeho vlajkou, osvědčení poté, co ověří, že pracovní podmínky na palubě lodi jsou v souladu s vnitrostátními právními předpisy a pravidly vyplývajícími z úmluvy.
Thus, a certificate will be issued by a State to vessels flying its flag after verification that the on-board working conditions conform to national laws and the regulations arising from the Convention.
K osvědčení je připojeno prohlášení, které shrnuje vnitrostátní právní předpisy použitelné pro předem určený seznam oblastí, na které se vztahuje úmluva.
A declaration will be attached to the certificate outlining the national legislation applicable in a predetermined list of areas covered by the Convention.
Za těchto podmínek může být systém osvědčení, kterým se zaručuje soulad s úmluvou, podřízen kontrole přístavního státu, který bude moci vykonat inspekci plavidel (a v případě nutnosti plavidla zadržet) zaměřenou nejen na nedostatky související s bezpečností nebo životním prostředím, ale i z důvodů souvisejících s podmínkami zaměstnávání námořníků.
Under these conditions, the system of certifications guaranteeing conformity with the Convention can be checked by the Port State which will be able to inspect vessels (and detain them if necessary) not only for safety or environmental shortcomings but also for reasons linked to employment conditions.
Aby státy, které úmluvu ratifikovaly, nebyly znevýhodněny v porovnání se státy, které tak neučinily, doložka o zákazu příznivějšího zacházení zabezpečí, aby se s plavidly plujícími pod vlajkou státu, který úmluvu neratifikoval, nezacházelo příznivěji než s plavidly plujícími pod vlajkou státu, který tak učinil.
In order not to penalise those States which have ratified the Convention compared with those that have not, the clause precluding more favourable treatment will ensure that vessels flying the flag of a State which has not ratified the Convention do not receive more favourable treatment than those flying the flag of a State that has.
Tato doložka by měla zabránit nekalé soutěži a podpořit téměř univerzální ratifikaci úmluvy.
This clause should prevent unfair competition and encourage practically all States to ratify the Convention.
Úmluva kromě toho vytváří strukturu ad hoc – zvláštní tripartitní výbor složený ze zástupců jmenovaných vládami ratifikujících států a ze zástupců majitelů plavidel a námořníků.
Moreover, the Convention creates an ad hoc structure, the Special Tripartite Commission, made up of representatives appointed by the governments of each ratifying State and representatives of ship-owners and seafarers.
Tripartitní výbor může přizpůsobit znění úmluvy se zřetelem na použití jejích ustanovení.
The Tripartite Commission can adapt the text in the light of the application of its provisions.
Zaručení zaměstnanosti a sociálních norem
Guaranteeing employment and social standards
Úmluva z roku 2006 doplňuje tři základní námořní úmluvy přijaté pod záštitou Mezinárodní námořní organizace: tzv. Úmluvu SOLAS (na ochranu života na moři), Úmluvu MARPOL (o zabránění znečištění z lodí) a Úmluvu STCW o odborné způsobilosti námořníků.
The 2006 Convention complements the three basic Maritime Conventions adopted under the aegis of the International Maritime Organisation, the SOLAS Convention (safety of life at sea), the MARPOL Convention (prevention of pollution of marine environment) and the STCW Convention on the qualifications of seafarers.
Úmluva tvoří čtvrtý pilíř mezinárodních právních předpisů v námořním odvětví.
It constitutes the fourth pillar of international regulation of the maritime sector.
Úmluva z roku 2006 by měla přispět ke stabilizaci odvětví námořní dopravy a snížit dvojí rozdíl mezi evropskými hospodářskými subjekty a třetími subjekty na jedné straně a mezi jednotlivými vlajkami na druhé straně, jenž ve skutečnosti zvýhodňuje přímořské národy a hospodářské subjekty, které se projevují nejméně sociálně.
The 2006 Convention should help to stabilise the maritime transport sector and reduce the double gap between, firstly, European and third country operators and, secondly, between the different flags which favours de facto those maritime nations and operators with the least stringent social legislation.
Z toho vyplývá stálý tlak pramenící z hrozby přemístění přijímání námořníků na úkor evropských pracovních míst, a to včetně dopravy uvnitř Společenství.
There is constant pressure from the threat of relocation of recruitment of seafarers to the detriment of European jobs, including in intra-Community transport.