natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. vzhledem k tomu, že fiskální deficit poklesl z 2,5 % HDP v roce 2005 na 1,6 % HDP v roce 2006,
B. whereas the fiscal deficit declined to 1,6 % of GDP in 2006 from 2,5 % of GDP in 2005,
C. vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti poklesla na 7,6 % na konci roku 2006 na svou nejnižší úroveň za 15 let,
C. whereas the unemployment rate fell to 7,6 % by the end of 2006, its lowest level in 15 years,
D. vzhledem k tomu, že členství v eurozóně zvětšuje míru vzájemného hospodářského propojení mezi členskými státy a vyzývá k užší koordinaci hospodářských politik za účelem vyrovnání strukturálních slabin, zvládání budoucích problémů a přizpůsobení eurozóny stále globalizovanějšímu hospodářství,
D. whereas membership of the euro area strengthens the degree of economic interdependence between Member States and calls for a closer coordination of economic policies in order to correct structural weaknesses, to face future challenges and to assimilate the euro area with an increasingly globalised economy,
E. vzhledem k tomu, že eurozóna představuje jádro stability v globálním hospodářství,
E. whereas the euro area represents a core element of stability in the global economy,
Makroekonomický vývoj
Macroeconomic developments
3. vítá skutečnost, že členové eurozóny vynaložili společné úsilí za účelem nápravy nadměrných fiskálních deficitů v souladu s reformovaným Paktem stability a růstu; zdůrazňuje skutečnost, že se Komise domnívá, že v eurozóně jako celku vzrostla kvalita přizpůsobení, a to s menší závislostí na jednorázových opatřeních a se snížením veřejných výdajů; zdůrazňuje zejména, že kombinace konsolidačního úsilí, obzvláště v zemích s nadměrným deficitem, a lepší hospodářský vývoj snížily fiskální deficit eurozóny na 1,6 % HDP v roce 2006 z 2,5 % v roce 2005;
Welcomes the fact that euro-area members have made a concerted effort to correct excessive budget deficits in accordance with the reformed stability and growth pact; highlights the fact that the Commission considers that in the euro area as a whole, the quality of the adjustment has increased, with less reliance on one-off measures and a decrease in public expenditure; stresses, in particular, that the combination of consolidation efforts, notably in countries with excessive deficits, and improved economic developments have reduced the budget deficit of the euro area to 1,6 % of GDP in 2006, down from 2,5 % of GDP in 2005;
6. bere na vědomí rozhodnutí ECB z roku 2006 nadále zvyšovat úrokové sazby; konstatuje, že ačkoli inflace zůstala mírná i přes nárůst cen energie, míra růstu peněžního agregátu M3 už od roku 2001 soustavně značně překračuje referenční hodnotu 4,5 % , aniž by došlo k urychlení inflace; žádá ECB, aby lépe vysvětlila důvody tohoto rozporu a vysvětlila také, zda se jedná o příznak rostoucí likvidity, která může v budoucnosti zvýšit inflaci nebo o výsledek jiných faktorů, jako je prohloubení finančních trhů, finanční inovace a vzrůstající mezinárodní úloha eura;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
8. konstatuje, že nominální posílení směnného kurzu eura o 11,4 % vůči americkému dolaru, o 12,4 % vůči japonskému jenu, o 8 % vůči čínskému jüanu vedlo pouze k dílčímu posílení reálného efektivního kurzu o 3,5 % v roce 2006 a doposud nepoškodilo vývozy ani růst v eurozóně; všímá si však účinků v jednotlivých členských státech, které se různí v závislosti na struktuře jejich hospodářství a schopnosti jejich sektorů nemovitostí pružně reagovat na změny úrokových sazeb; vyzývá členské státy, aby učinily kroky ke zvýšení své adaptační schopnosti; zdůrazňuje potřebu zohlednit účinky, které by mohla mít budoucí zvýšení úrokových sazeb na směnné kurzy eura a konkurenceschopnost evropského hospodářství;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the euro area level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
Fungování hospodářské a měnové unie (HMU)
Functioning of the EMU
10. konstatuje, že rozdíly v úrovni mezinárodní konkurenceschopnosti ekonomik eurozóny jsou převážně způsobeny rozdílnými trendy v jednotkových nákladech práce, což odráží různý vývoj dynamiky produktivity a mezd; konstatuje, že v minulých letech růst mezd za růstem produktivity zaostával; zdůrazňuje nezbytnost spravedlivějšího rozdělování výnosů růstu; vyzývá zúčastněné strany a vedení podniků, aby zachovali odpovědnou politiku, pokud jde o balíčky odměn a bonusů na vrcholových postech společností, které mají tendenci růst nepřiměřeně ve srovnání s úrovní běžných mezd a dávají tak špatné signály a zrazují od podpory odpovědné mzdové politiky; rovněž konstatuje, že nízká míra inflace je důležitým faktorem, který má vliv na příznivý vývoj nákladů na jednotku pracovní síly;
Observes that differences in the level of international competitiveness of euro area economies are partly caused by diverging trends in unit labour costs which reflect different developments in productivity and wage dynamics; notes that in recent years wage growth has remained below productivity growth levels; stresses the need for a fairer distribution of the benefits of growth ; calls on shareholders and corporate executives to maintain a responsible policy towards remuneration packages and bonuses at the top corporate levels, which tend to grow disproportionately compared to ordinary salary levels, and thus give the wrong signals and discourage support for a responsible wage policy; notes that low inflation rates are also an important influencing factor as regards the favourable development of unit labour costs;
Strukturální reformy a vnitřní trh
Structural reforms and the internal market
16. domnívá se, že by měla být zvýšena rychlost provádění reforem na trzích zboží a služeb a pracovních a finančních trzích a že dokončení vnitřního trhu je klíčové pro podporu hospodářského růstu a tvorbu pracovních míst;
Considers that the pace of structural reforms in product, services, labour and financial markets should be accelerated and that the completion of the internal market is crucial to fostering economic growth and job creation;
18. věří, že účinné a úplné provádění Lisabonské strategie je klíčem k dosažení vyššího růstového potenciálu; lituje, že inovativní výkon eurozóny je stejně jako v případě výzkumu a vývoje nižší než v USA a Japonsku; lituje rovněž, že celkové výdaje soukromého a veřejného sektoru na výzkum a vývoj stagnují okolo 2 % HDP, což je velmi daleko od cíle stanoveného na zasedání Evropské rady v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002, kterým je dosažení 3 % HDP do roku 2010; vyžaduje proto konzistentní politiku podporující růst založený na inovacích; připomíná, že taková politika vyžaduje silnější konkurenci na trzích zboží a služeb, vyšší investice do infrastruktury, výzkumu, inovací, celoživotního vzdělávání a vzdělání, rozvinutější finanční sektor a flexibilnější pracovní trhy, a to za současného zajištění požadované úrovně sociální bezpečnosti (flexibilita a bezpečnost) v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií, stejně tak jako doplňkové politiky zaměřené na úpravu přílišných nerovností způsobených reformami;
Believes that the effective and full implementation of the Lisbon Strategy is key to achieving higher growth potential; regrets that the innovative performance of the euro area, as in the case of business expenditure on R&D, is lower than that of the USA and Japan; deplores also that total R&D spending of the public and private sector in the euro area has been stagnating at around 2 % of GDP, which is well short of the objective of the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, which was to reach 3 % of GDP by 2010; calls, therefore, for a consistent policy which fosters innovation-based growth; recalls that such a policy requires more investment in infrastructure, research, innovation, lifelong learning and education, more competition on product and services markets, more developed financial sectors and more flexible labour markets while ensuring the required level of social security (flexicurity) in accordance with the renewed Lisbon Strategy , as well as complementary policies aimed at correcting excessive inequalities caused by the reforms;
Rozšiřování eurozóny
Enlargement of the euro area
22. s politováním konstatuje, že definice cenové stability použitá pro posuzování konvergenčních kritérií není vždy v souladu s definicí cenové stability, kterou užívá ECB pro svou měnovou politiku;
Regrets that the definition of price stability used for assessing the convergence criteria is not always in conformity with the price stability definition adopted by the ECB in its monetary policy; 23.
23. vyzývá k účinnější akci proti praní špinavých peněz a podvodu a namítá, že v pravidelných zprávách Komise o off-shore společnostech nebo o jejich roli a významu není dostatek informací, a požaduje informace o této věci;
Calls for more effective action to tackle money laundering and fraud and questions the lack of information in the Commission’s regular reports on offshore companies or on their role and importance and requests information on this subject;
25. připomíná nutnost provést včasné a rozsáhlé informační kampaně pro občany kandidátských členských států, které vytvoří důvěru v procesu přechodu, a zajistit, aby byla fáze přechodu vedena všemi zúčastněnými stranami spravedlivým způsobem s cílem zajistit euru úspěch; domnívá se, že je třeba odstranit nedostatky v informování občanů a zorganizovat využití médií pro informační kampaně v rané fázi;
Recalls the needto engage in extensive citizen information campaigns in applicant Member States at an early stage, generating confidence in the changeover process, and to ensure that the changeover phase is managed in a fair manner by all involved, with a view to making the euro a success; judges that the information deficit of citizens needs to be reduced and that the use of the media for information campaigns needs to be organised at an early stage;
Vnější zastoupení
External representation
32. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení předsedovi euroskupiny, Radě, Komisi a Evropské centrální bance.
32 Instructs its President to forward this resolution to the President of the Eurogroup, the Council, the Commission and the European Central Bank.
Výroční zpráva o eurozóně za rok 2007 je druhou zprávou, kterou na toto téma vypracovala Evropská komise.
The Annual Report on the Euro Area 2007 is the second such report prepared by the European Commission.
Loňská zpráva byla dobře přijata Radou i Evropským parlamentem jako důležitý dokument poskytující hloubkové analytické hodnocení ekonomických podmínek v eurozóně.
Last year report was well received by the Council and the European Parliament as an important document providing an in-depth analytical assessment of the economic conditions in the Euro zone.
Letošní zpráva přináší přehled ekonomické situace v roce 2006 a věnuje se výzvám, před nimiž členské státy eurozóny stojí.
This year report provides an overview of the economic situation in 2006 and explores economic challenges facing Euro area Member states.
V roce 2006 zaznamenala eurozóna značné hospodářské oživení, kdy se růst HDP zrychlil z 1,4 % v předcházejícím roce na 2,7 % a míra nezaměstnanosti poklesla na konci roku 2006 na 7,6 %, tj. na svou nejnižší úroveň za 15 let.
In 2006, economic recovery of the Euro zone strengthened considerably, with GDP growth accelerating to 2.7% from 1.4% in the previous year, and the unemployment rate falling to 7.6% at the end of 2006, its lowest level in fifteen years.
V roce 2006 byly vytvořeny dva milióny nových pracovních míst, což ukazuje, že reformy trhu práce, které provedly některé členské státy, začínají nést své ovoce.
Two million new jobs have been created in 2006 which demonstrates that labour market reforms undertaken in some Member states begin to bear fruits.
Hospodářský růst se projevoval v mnoha oblastech, byl podpořen silnou expanzí vývozu a značným oživením domácí poptávky a odrážel zlepšení situace na trhu práce a posílení důvěry spotřebitelů a investorů.
Economic growth was broadly based, supported by robust export expansion and strong recovery of domestic demand, reflecting better situation in the labour market and improved sentiments of consumers and investors.
Silný růst v oblasti nemovitostí byl doprovázen lepší makroekonomickou stabilitou, přičemž inflace zůstala na úrovni z roku 2005 ve výši 2,2 % a fiskální deficit poklesl na 1,6 % HDP z 2,5 % v předchozím roce.
Strong up-turn in the real sector was paralleled by improved macroeconomic stability, with inflation remaining stable at 2.2%, unchanged from 2005, and fiscal deficit reduced to 1.6%, down from 2.5% in the previous year.
Na pozadí tohoto výsledného pozitivního obrazu celkové situace eurozóny se však objevují i méně příznivé trendy.
Against this generally positive picture of the overall situation of the Euro area there are some less favourable tendencies.
Zaprvé: fiskální konsolidace, přestože je značná, stále nestačí k trvalému posílení udržitelnosti veřejných financí.
First, the fiscal consolidation, though substantial, falls short of what is needed to permanently strengthen sustainability of public finances.
V době hospodářského oživení by státy měly kumulovat přebytky svého fiskálního salda, aby vytvořily rezervu pro méně příznivé fiskální výsledky v době hospodářského poklesu a splnily střednědobý cíl zajistit vyrovnaný nebo přebytkový rozpočet.
In time of recovery, countries should accumulate surpluses in their fiscal balance to create cushion for less favourable fiscal performance in time of recession and to meet the medium term objective of budgets to be balanced or in surplus.
Deficity největších ekonomik eurozóny jsou však stále značné, pokud jde o jejich reakci na hospodářské cykly.
Meanwhile, deficits in the largest economies of the Euro zone are still substantial in cyclically-adjusted terms.
Členské státy by měly využít aktuální cyklické konjunktury ke zlepšení své celkové fiskální situace a k přípravě na „horší časy“.
The Member states should use the current cyclical upswing to improve their overall fiscal position and to get prepared for "bad times".
Zadruhé: procyklické fiskální politiky v době hospodářského oživení vedou k nepříliš vhodné kombinaci politik, pokud jsou za účelem kontroly inflačních tendencí doprovázeny restriktivnější měnovou politikou.
Second, pro-cyclical fiscal policies in times of economic recovery result in a suboptimal policy mix when they entail more restrictive monetary policy to control inflationary tendencies.
Dlouhodobý fiskální stimul vyžaduje vyšší úrokové sazby, které mají udržet nízkou úroveň inflace, což může vést ke zvýšení makroekonomických nákladů na zachování cenové stability.
Continued fiscal stimulus requires higher interest rates to keep inflation at low level, which may increase macroeconomic costs of maintaining prices stability.
Nedostatečná fiskální kázeň může vést ke zpřísnění měnové politiky, které by mělo negativní dopad na růst a zaměstnanost.
Lack of sufficient fiscal discipline may induce more monetary tightening, with adverse effects for growth and employment.
Zatřetí: je třeba poznamenat, že průměrné hodnoty makroekonomických ukazatelů pro celou eurozónu zakrývají rostoucí rozdíly v úrovni hospodářského růstu, produktivity a konkurenceschopnosti v jednotlivých členských státech.
Third, it should be noted, that the average values of macroeconomic indicators for the whole Euro area mask growing divergences between individual Member states in terms of economic growth, productivity and competitiveness.
Tyto rozdíly jsou důsledkem mnoha faktorů, mezi něž patří rozdílná rychlost provádění strukturálních reforem, procesy, jejichž cílem je přiblížit se úrovni vyspělejších států, či rozdílné vnitrostátní politiky, např. tvorba a zdanění mezd.
These differences result from a number of factors, including uneven pace of structural reforms, catching-up processes and different national policies, including wage formation and taxation.
Členské státy, v nichž ke ztrátě relativní konkurenceschopnosti dochází v důsledku rychlého nárůstu jednotkových nákladů práce, by měly podniknout opatření, aby tyto negativní trendy zvrátily.
Member states where losses in relative competitiveness reflect rapidly increasing unit labour costs should take steps to reverse these negative tendencies.
Zpráva zdůrazňuje, že trvalý růst vyžaduje více strukturálních reforem, včetně dokončení vnitřního trhu se zbožím a službami a vnitřního trhu práce.
The report points out that sustained growth requires more structural reforms, including completion of the internal market in products, services and labour.
Zvláště opatření, jejichž cílem je zajistit větší konkurenci a otevřenost v odvětví služeb, by mohla stimulovat budoucí růst a tvorbu nových pracovních míst.
In particular, measures aimed at establishing more competition and openness in the services sector are likely to stimulate growth and job creation in future.
Stejně tak důraznější provádění Lisabonské strategie by napomohlo urychlit rozvoj inovací a znalostí a zajistit ekonomikám eurozóny větší konkurenceschopnost a dynamičnost.
Similarly, a more vigorous implementation of the Lisbon strategy would help to speed up development of innovations and knowledge and make the Euro zone economies more competitive and more dynamic.
Rozšiřování eurozóny je proces, jenž by měl představovat významný hospodářský přínos nejen pro jednotlivé členské státy, ale i pro eurozónu jako celek.
Enlarging the Euro zone is a process that should bring important economic benefits to the individual Members states and to the Euro area as a whole.
Zpráva si všímá úspěšného přistoupení Slovinska k eurozóně a vyzývá ostatní členské státy, aby podnikly kroky, jež jim umožní přijmout euro co nejdříve.
The report takes note of the successful accession of Slovenia to the Euro area and encourages other new Member states to take steps to adopt the Euro at an early date.
Přechod na euro však může komplikovat nedostatečná důslednost a transparentnost při posuzování dosažené úrovně nominální konvergence v kandidátských zemích.
However, the accession process may be complicated by lack of consistency and transparency in the process of assessing the degree of nominal convergence in candidate countries.
Zpráva zejména připomíná, že definice cenové stability používaná pro posuzování konvergenčních kritérií (průměrná míra inflace tří členských států EU, které mají nejnižší míru inflace) je v rozporu s definicí cenové stability, kterou pro svou měnovou politiku používá ECB (míra inflace nižší než 2 %, avšak pohybující se těsně pod touto hranicí), a trvá na tom, aby byl tento rozpor odstraněn.
In particular, the report recalls that the definition of price stability used for assessment of convergence criteria (the average inflation rate of three EU member states with lowest inflation rates) is inconsistent with the definition of price stability adopted by the ECB in its monetary policy (the inflation rate below 2%, but close to 2%), and insists that this inconsistency should be corrected.
Zpráva navíc konstatuje, že pro některé nové členské státy s rychle rostoucím hospodářstvím může být problematické splnit inflační kritérium a vstoupit do eurozóny, aniž by došlo ke zpomalení jejich hospodářského růstu, neboť inflace může odrážet velký růst produktivity a být tak součástí procesu, jehož cílem je přiblížit se úrovni vyspělejších států.
Moreover, the report observes that with their economies growing rapidly, some new Member States may face difficulties in meeting the inflation criterion and joining the Euro zone without slowing down their economic growth since inflation may reflect strong productivity gains and thus be part of the catching-up process.
Zpráva proto vyzývá Radu a Komisi, aby prověřily konvergenční kritéria v souvislosti s novou situací a s rozdíly v hospodářském vývoji.
Therefore the report calls on the Commission and the Council to examine the convergence criteria in light of the new reality and differences in economic developments.
Aby mohly být potenciální přínosy jednotné měny plně využity, je třeba lépe kooordinovat politiky jednotlivých členských států, a to zejména prostřednictvím společného harmonogramu a společných makroekonomických předpokladech pro přípravu národních rozpočtů.
To exploit fully the potential benefits of the single currency there is a need for more policy coordination among Member states, in particular through a common timetable and common macroeconomic assumptions for national budget preparations.
Na úrovni EU by měl být rovněž posílen dohled nad výsledky fiskální politiky a reformními programy v jednotlivých členských státech.
Also, surveillance at the EU level over fiscal performance and reform agendas in individual Member states should be reinforced.
Dále existuje jasný důvod pro společné zastoupení eurozóny v mezinárodních finančních institucích za předpokladu, že budou hospodářské politiky jednotlivých států dostatečně koordinovány.
In the external sphere, there is a clear rationale for joint representation of the Euro area in international financial institutions, provided that economic policies of individual states are coordinated to a sufficient degree.
Výroční zpráva Evropské komise o eurozóně za rok 2007 je dobrým základem pro komplexní diskusi o celkové ekonomické situaci v eurozóně a budoucích úkolech.
The Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 provides a good basis for a comprehensive discussion of the overall economic situation in the Euro zone and challenges ahead.
Tato zpráva rovněž umožňuje Evropskému parlamentu vyjádřit své názory a formulovat priority hospodářských politik a řízení v Evropské unii.
It also allows the European Parliament to express its views and formulate priorities on economic policies and governance in the Union.
výroční zpráva o eurozóně za rok 2007
2007 annual report on the euro area
o návrhu rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995 o používání informační technologie pro celní účely, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
on the recommendation for a Council Decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A6-0265/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0265/2007 ),
Aktem o přistoupení Bulharska a Rumunska
The Act of accession of Bulgaria and Romania
L 157, 21.6.2005, s. 203. z roku 2005 se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 Smlouvy o EU (dříve článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o ES.
203. concluded in 2005 simplified accession by those countries to the conventions (and protocols) concluded by the Member States on the basis of Article 34 of the EU Treaty (former Article K.3 of that treaty) or Article 293 of the EC Treaty.