natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na konci roku 2010 se řecké orgány zavázaly provést rozsáhlou reformu své azylové a migrační politiky a přijaly národní plán pro správu azylu a migrace.
At the end of 2010 the Greek authorities committed to implement a vast reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Podle první čtvrtletní zprávy pracovní skupiny Komise pro Řecko (ze dne 17. listopadu) bylo v rámci uvedeného plánu dosaženo určitého pokroku zahrnujícího vytvoření podpůrného útvaru pro žádosti o azyl, vyšší počet kladně vyřízených žádostí o azyl a zřízení orgánu odpověděného za dohled nad migranty po jejich příjezdu.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved under the plan, which includes the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Je však třeba vykonat více.
But more is needed.
Humanitární situace v provincii Evrop na hranicích s Tureckem je podle nevládních organizací, jako jsou Lékaři bez hranic a Hlídka pro lidská práva, a podle Komise, dosud velmi špatná .
The humanitarian situation in detention centres in the Evros region, on the border with Turkey, is still very bad according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch and to the Commission.
Tento stav se patrně nezlepší, neboť Řecko v současnosti zaznamenává příjezd přibližně 400 osob každý den, přičemž řada z nich nemá doklady totožnosti, což situaci ještě dále komplikuje.
This state of play is not likely to improve as Greece now sees the arrival of around 400 people every day, many of them without any identification documents, which makes the situation even more complicated.
Ačkoli Komise uvolnila Athénám finanční prostředky, například výstavba středisek pro migranty se opožďuje za plánem a trvá déle, než se očekávalo.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of centres for migrants, for example, is behind schedule and taking longer than expected.
Zdá se, že řecké orgány se potýkají s problémy, pokud jde o využití evropských prostředků vyčleněných na zlepšení řeckého azylového systému.
The Greek authorities seem to have problems in absorbing the European funds earmarked for improving their asylum system.
Jak hodlá Rada postupovat, aby zajistila, že řecké orgány uvolněné prostředky využijí a utratí tyto prostředky řádným způsobem a že urychleně zlepší humanitární situaci v zadržovacích střediscích v provincii Evros?
What does the Council intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000330/2011
Question for oral answer O-000330/2011
Zároveň však chybí funkční systém pro příjem azylantů a spravovávání jejich žádostí. (v lednu 2011 evropský soud pro lidská práva shledal Řecko vinným z toho, že hostí žadatele o azyl a nelegální přistěhovalce za ponižujících podmínek) a současný systém se potýká s ekonomickými problémy.
It lacks a functioning asylum reception and processing system (in January 2011, the European Court of Human Rights found Greece guilty of hosting asylum seekers and irregular migrants in degrading conditions) and is currently facing economic problems.
Na konci roku 2010 se řecké orgány zavázaly provést rozsáhlou reformu své azylové a migrační politiky a přijaly národní plán pro řízení azylu a migrace.
At the end of 2010 the Greek authorities committed to implement a vast reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Humanitární situace v provincii Evros na hranicích s Tureckem je podle nevládních organizací, jako jsou Lékaři bez hranic a Hlídka pro lidská práva, i podle Komise, dosud velmi špatná.
The humanitarian situation in detention centres in the Evros region, on the border with Turkey, is still very bad according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch and to the Commission.
Jak hodlá Komise postupovat, aby zajistila, že řecké orgány uvolněné prostředky využijí a utratí je řádným způsobem a že urychleně zlepší humanitární situaci v zadržovacích střediscích v provincii Evros?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000331/2011
Question for oral answer O-000331/2011
Litevská inspekce pro státní jazyk již několik let ukládá pokuty soukromým osobám, podnikatelům a představitelům samospráv za používání dvojjazyčných informačních tabulí v oblastech, kde představuje autochtonní polská menšina většinu, v některých obcích a regionech dokonce až 80%.
For some years the Lithuanian State Language Inspectorate has been imposing fines on individuals, companies and local authorities for using bilingual signs in places where the indigenous Polish minority accounts for the majority of the population – up to 80% in some areas.
Jde o diskriminační opatření, která porušují Smlouvu o fungování EU (článek 10), Listinu základních práv EU (články 21 a 22), Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin (články 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 a 22) a která celkově porušují Evropskou charty regionálních či menšinových jazyků.
These are instances of discrimination, in contravention of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Articles 21 and 22 of the EU Charter of Fundamental Rights and Articles 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 and 22 of the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, and in flagrant breach of the European Charter for Regional or Minority Languages.
Jaké kroky hodlá Komise jako „strážkyně Smluv“podniknout v rámci svých pravomocí uvedených v článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it under Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000332/2011
Question for oral answer O-000332/2011
za skupinu PPE Předmět: Modernizace celního kodexu a zavedení seznamu nepreferenčních pravidel původu
on behalf of the PPE Group Subject: Modernisation of Customs Code and introduction of list of non-preferential rules of origin
V současnosti se původ zboží určuje podle zásady uvedené v článku 24 celního kodexu Společenství (nařízení Rady (EHS) č. 2913/92), podle níž se zboží, na jehož výrobě se podílely dvě nebo více zemí, považuje za pocházející ze země, kde došlo k poslednímu podstatnému hospodářsky zdůvodněnému zpracování nebo opracování, které bylo provedeno v podnicích k tomu vybaveným a které vyústilo v nový výrobek nebo představuje důležitý stupeň výroby.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
Organizace WTO vyvíjí úsilí zaměřené na harmonizaci nepreferenčního původu zboží.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
Na základě návrhu WTO a jakožto součást snah o modernizaci celního kodexu vypracovala Komise několik závazných pravidel pro určení původu v případě původu nepreferenčního.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Podle Komise povede tento pevně stanovený soubor pravidel k posílení právní jistoty v oblasti dovozu a poslouží jakožto jednoznačný právní základ, obzvláště v antidumpingových případech.
According to the Commission, this rigid list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Pro podniky by však jeho zavedení učinilo postup mnohem složitějším a komplikovanějším.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Doposud určovala původ zboží vyvážející země, nadále však podle návrhu Komise bude určovat původ zboží ze třetích zemí sama EU.
Whereas previously the exporting country identified the origin of goods, according to the Commission proposal the EU itself would determine the origin of goods from third countries.
Jak bude toto monitorování probíhat?
How will this monitoring take place?
Jak můžeme mluvit o posílení právní jistoty evropských dovozců, když se antidumpingové případy týkají pouze 0,7 % veškerého dovozu do EU?
How can we speak of more legal certainty for European importers if anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU?
V závislosti na skupině výrobků nebo na produktech, jež byly použity k jejich výrobě, mohou vzniknout situace, kdy určitý výrobek nebude nadále evropského původu.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of European origin.
Jak hodlá Komise bojovat s negativním obrázkem evropských výrobců, který tato situace vytvoří, a s propadem výroby v Evropě?
How does the Commission intend to counter the image problem which this will create for European manufacturers and the decline of European production?
Z pohledu vývozu Komise navrhuje, aby měly dovážející země právo uplatňovat vlastní pravidla původu.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Jak by mělo být toto pravidlo uplatňováno?
How should this be implemented?
Jaké zdroje zpřístupní Komise hospodářským subjektům, aby jim pomohla uplatňovat pravidla původu v případě více než 190 zemí?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Nepovede to k ještě výraznějšímu nárůstu byrokracie?
Will this not mean even more bureaucracy?
Pokud jde o dovoz, je požadováno uplatňování pravidel původu EU, pokud se však jedná o vývoz, existuje více možností.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Analyzovala Komise, zda jsou rozdílná pravidla původu pro vývoz a dovoz v souladu s právem EU a pravidly WTO?
Has the Commission clarified whether different rules of origin for exports and imports are compatible with EU law and whether they are WTO-compliant?
Odpovídá zavedení tohoto souboru pravidel cílům iniciativy na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“) a strategie EU pro internacionalizaci MSP?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000333/2011
Question for oral answer O-000333/2011
za Hospodářský a měnový výbor Předmět: První reakce na zelenou knihu Komise o proveditelnosti zavedení dluhopisů stability
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Initial response to the Commission Green Paper on the feasibility of introducing stability bonds
Jaké jsou prozatímní výsledky konzultací vedených ohledně dluhopisů stability a zmiňovaných v zelené knize?
What are the interim results of the consultation on stability bonds referred to in the Green Paper?
Jaké další kroky hodlá Komise učinit na základě svých veřejných konzultací týkajících se zelené knihy?
Based on the public consultation on the Green Paper by the Commission, what are the next steps foreseen by the Commission?
Jak Komise hodnotí poslední vývoj na trzích a politické dohody, jako jsou závěry ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 8.–9. prosince 2011, a jaký typ nástroje by byl v krátkodobém horizontu nejúčinnější?
How does the Commission assess the recent market developments and political agreements, such as the conclusions by the European Council on 8-9 December 2011, and what kind of policy instrument would be the most efficient in the short term?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000001/2012
Question for oral answer O-000001/2012
za skupinu EFD Předmět: Nevyváženost v potravinovém dodavatelském řetězci
on behalf of the EFD Group Subject: Imbalances in the food supply chain
Trhu s potravinami v současné době dominují velcí distributoři a ceny, které zemědělci v dodavatelském řetězci za potraviny dostávají, se stále snižují.
The food market is dominated at present by large-scale distributors and the prices that farmers receive in the food supply chain are constantly reduced.
Přestože výrobní náklady trvale rostou, zemědělci nezískávají za svoji produkci dostatečné příjmy a velké supermarkety profitují na jejich úkor.
While production costs continue to rise, farmers do not receive sufficient revenue for their production and big supermarkets profit at their expense.
Kvůli velkému rozdílu mezi cenou, kterou dostanou zemědělci, a konečnou cenou, kterou zaplatí spotřebitelé, a rovněž kvůli nedostatku transparentnosti a zlořádům v potravinovém dodavatelském řetězci se stává zemědělská činnost neatraktivní se a přežití zemědělců je vážně ohroženo.
Due to the large gap between the price paid to farmers and the final price paid by consumers, as well as the lack of transparency and the abuse in the food supply chain, it becomes unattractive to engage in agricultural activity and the survival of farmers is put at a high risk.
Má Komise v úmyslu přijmout nějaká opatření s cílem posílit vyjednávací pozici zemědělců a jejich právo v potravinovém dodavatelském řetězci a zajistit, aby dostávali vyšší ceny za konečný produkt?
Does the Commission intend to undertake any measures in order to strengthen the farmers’ bargaining position and power in the food chain and to ensure that they receive a higher final product price?
Plánuje Komise předložit návrhy zaměřené na odstranění dominantního postavení velkých maloobchodních řetězců a monopolů?
Does the Commission plan to make proposals aimed at curbing the dominance of large-scale retailers and monopolies?
Plánuje Komise zabývat se problémem spekulací s cenami potravin?
Does the Commission plan to address the problem of speculation in food commodity prices?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000002/2012
Question for oral answer O-000002/2012
Předmět: Následná opatření v návaznosti na usnesení o EHP- Švýcarsku – překážkách ve vztahu k plnému zavedení vnitřního trhu (2009/2176(INI))
Subject: Follow-up to the resolution on EEA-Switzerland – Obstacles with regard to the full implementation of the internal market (2009/2176(INI))
V tomto usnesení vznesl několik požadavků na Komisi s cílem zlepšit spolupráci mezi EU a Švýcarskem v otázkách vnitřního trhu.
It made a number of requests to the Commission to improve the cooperation between the EU and Switzerland in internal market matters.
Jaká opatření přijala Komise, aby vyřešila problém v souvislosti s doprovodnými opatřeními, která kladou MSP překážky při poskytování služeb ve Švýcarsku, a přesvědčila švýcarské orgány, aby zrušily nařízení, která ukládají zahraničním podnikům poskytujícím přeshraniční služby povinnost poskytnout záruku finanční bezúhonnosti.
What actions have been undertaken by the Commission to solve the problems regarding the supporting measures which make it difficult for SMEs from the EU to provide services in Switzerland and to convince the Swiss authorities to repeal regulations which oblige foreign enterprises providing cross-border services to deposit a guarantee of financial probity?
Ve svém usnesení Parlament vyjádřil znepokojení nad situací na letišti Zürich-Kloten, kde švýcarské orgány odmítly umožnit německým a rakouským taxikářům rozvážet cestující.
In the resolution, the Parliament expressed its concerns about the situation at Zürich-Kloten Airport where the Swiss authorities refused to allow German and Austrian taxis to take passengers.
Parlament má vážné pochybnosti o tom, zda je tato situace slučitelná s Dohodou o volném pohybu osob, proto požádal Komisi, aby tuto skutečnost řádně prošetřila.
The Parliament has serious doubts as to whether this situation is compatible with the Free Movement of Persons Agreement and has therefore urged the Commission to examine this issue thoroughly.
Mohla by Komise poskytnout Parlamentu aktuální informace o této konkrétní situaci a o svém obecném přístupu k tomuto druhu omezení?
Could the Commission give an update to the Parliament regarding this particular situation as well as its general approach towards this kind of restriction?
Jakého pokroku bylo dosaženo, pokud jde o vytváření předpisů vnitřního trhu, které by hospodářským subjektům obou stran lépe zajistily transparentnější a předvídatelnější podnikatelské prostředí?
What progress has been made in developing internal market rules more apt to provide economic operators from both sides with a more transparent and predictable environment?
Jakých výsledků bylo dosaženo při hledání horizontálních řešení některých institucionálních problémů, jako je např. fragmentace, nedostatek transparentnosti v rozhodovacích postupech, nedostatečná komunikace mezi smíšenými výbory a neúčinný systémem řešením sporů?
What progress has been made in finding horizontal solutions to certain institutional problems, e.g. fragmentation, lack of transparency in the decision-making system, insufficient communication between the Joint Committees and ineffective dispute settlement?
V jaké fázi se nachází jednání o budoucích vztazích mezi Evropskou unií a Švýcarskem?
What is the state of play of the negotiations on the future relations between the European Union and Switzerland?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000003/2012
Question for oral answer O-000003/2012
za skupinu ALDE Předmět: Modernizace celního kodexu a zavedení souboru nepreferenčních pravidel původu
on behalf of the ALDE Group Subject: Modernisation of the Customs Code and introduction of a list of non-preferential rules of origin
V současnosti se původ zboží určuje podle zásady uvedené v článku 24 celního kodexu Společenství (nařízení Rady (EHS) č. 2913/92), podle níž se zboží, na jehož výrobě se podílely dvě nebo více zemí, považuje za pocházející ze země, kde došlo k poslednímu podstatnému hospodářsky zdůvodněnému zpracování nebo opracování, které bylo provedeno v podniku k tomu vybaveném a které vyústilo v nový výrobek nebo představuje důležitý stupeň výroby.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
Na základě návrhu WTO a jakožto součást snah o modernizaci celního kodexu vypracovala Komise několik závazných pravidel původu pro nepreferenční původ.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Podle Komise povede tento soubor pravidel k posílení právní jistoty v oblasti dovozu a poslouží jakožto jednoznačný právní základ, obzvláště v antidumpingových případech.
According to the Commission, this list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Pro podniky by však se v důsledku jeho zavedení stal postup mnohem složitějším a komplikovanějším.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Platí zde ještě argument zavedení právní jistoty pro evropské dovozce, když se antidumpingové případy týkají pouze 0,7 % veškerého dovozu do EU?
If anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU, is the argument about establishing legal certainty for European importers still valid?
V závislosti na skupině výrobků nebo na produktech, jež byly použity k jejich výrobě, mohou vzniknout situace, kdy určitý výrobek nebude nadále evropského původu.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of EU origin.
Jak Komise hodnotí riziko poklesu výroby v EU?
What is the Commission’s assessment of the risk of a decline in EU production?
Pokud jde o dovoz, je požadováno uplatňování pravidel původu EU; pokud se však jedná o vývoz, existuje více možností.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000004/2012
Question for oral answer O-000004/2012
za skupinu S&D Předmět: Přínos společné rybářské politiky k vytváření veřejných statků
on behalf of the S&D Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Hlavními činnostmi odvětví rybolovu jsou produkce, zpracování a prodej ryb.
The fisheries sector has as its main activities the production, processing and marketing of fish.
Kromě svého hlavního cíle, jímž je zásobování trhu vysoce kvalitními bílkovinami, plní odvětví rybolovu v současné době širší úlohu v důsledku svého dalšího přínosu v sociální, ekonomické a kulturní oblasti.
Beyond its main goal of providing the market with high-quality protein, the fisheries sector nowadays plays a wider role bringing additional social, economic and cultural benefits.
Kromě odlovu ryb a s ním souvisejících činností vznikla v rámci rybářského průmyslu různá další odvětví, např.„pescaturismo“ (rekreační rybolov), který podporuje pobřežní cestovní ruch, a rozšiřuje tak spektrum vlivu rybolovu na sociální a kulturní identitu obyvatel pobřežních oblastí, a dále např. akvakultura, a to jak při obnovování populace moří a řek, tak při výrobě kvalitních potravinářských výrobků, které umožňují zásobování evropského trhu.
Besides the catching sector and related activities, the fisheries industry has diversified into a number of different branches, such as ‘pescaturismo’ (recreational fishing) – which promotes the coastal tourism sector, thereby broadening the fisheries industry’s spectrum of influence on the socio-cultural identity of coastal communities – and aquaculture, in terms of either repopulating seas and rivers or producing good-quality food products able to supply the European market.
V posledních několika desetiletích se tak ukazuje multifunkční charakter odvětví rybolovu a toto odvětví je v současnosti spojeno s širokou škálou činností, které mohou vytvářet přímou a nepřímou zaměstnanost, podporovat sociální a ekonomický rozvoj pobřežních oblastí a posilovat kulturní dědictví v těchto regionech.
Over the past few decades the fisheries sector has therefore shown itself to be multifunctional, and is now linked to a wide range of activities able to create direct and indirect employment, promote the socio-economic development of coastal areas and enhance the cultural heritage in these regions.