natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dohled nad Evropskou centrální bankou
Keeping an eye on the European Central Bank
Hospodářský a měnový výbor Evropského parlamentu bude nadále jediným místem, kde je předseda Evropské centrální banky veřejně dotazován volenými zástupci.
The Economic and Monetary Affairs Committee of the European Parliament will continue to be the only place where the European Central Bank President is questioned in public by elected representatives.
Jean-Claude Trichet věnuje čtyřikrát ročně dvě hodiny tomu, že odpovídá poslancům na jejich dotazy a vysvětluje a obhajuje rozhodnutí ECB.
Four times a year, Jean-Claude Trichet spends two hours responding to MEPs, explaining and defending the ECB’s decisions.
Tato zasedání významně přispívají k zajištění řádné veřejné kontroly činnosti nezávislé Evropské centrální banky.
These sessions are an important part of ensuring proper public scrutiny of the work of Europe’s independent central bank.
Boj proti důsledkům hospodářské krize, dopadům demografických změn a zachování evropského sociálního modelu jsou rovněž tématy, s nimiž se budou muset nově zvolení poslanci vyrovnat.
The consequences of the economic crisis, the impact of demographic change and the best way to safeguard the European social model are among issues in store for the new intake of MEPs.
Současná hospodářská krize bude mít přímé dopady na zaměstnanost.
The current economic crisis will have direct consequences on employment.
V této souvislosti má Parlament za to, že úsilí, které vynakládá EU a členské státy v rámci plánu hospodářské obnovy, je nutno koordinovat.
Parliament believes the efforts being made under the recovery plan by the EU and its Member States must be coordinated.
Budoucnost systémů sociálního zabezpečení
The future of social security systems
Poslanci se v průběhu volebního období 2004–2009 několikrát vyslovili k otázce životaschopnosti systémů sociálního zabezpečení v Evropské unii, která představuje pro nadcházející desetiletí skutečnou výzvu.
Several times during the 2004-2009 legislature, MEPs voted on the viability of social security systems in the European Union, a real challenge for the coming decades.
Populace ve věku od 15 do 64 let se v Evropské unii sníží do roku 2050 o 48 milionů a míra závislosti se v témže období zdvojnásobí, což způsobí ve většině členských států navýšení veřejných výdajů na důchody a zdravotní péči.
The section of the European Union's population aged 15 to 64 will fall by 48 million by 2050 and the dependency ratio will double in the same period, leading to increased public expenditure in most Member States on pensions and health.
Sociální rozměr vnitřního trhu
The social dimension of the internal market
Při rozpravě o směrnici o službách byla vznesena otázka, zda do ní zahrnout služby obecného zájmu (vyučování, sociální ochrana).
During the debate on the services directive the question arose of including services of general interest (SGI), such as education and social security.
Nová Evropská komise by mohla předložit zvláštní rámcovou směrnici o službách obecného zájmu.
The new European Commission may propose a specific framework directive on SGI.
V současném Parlamentu panují hluboké rozpory v otázce potřebnosti takového právního předpisu.
In the current Parliament there are deep divisions over the need for such legislation.
Sladění pracovního a soukromého života
Reconciling work and private life
V říjnu 2008 Evropská komise navrhla soubor opatření k umožnění lepšího skloubení pracovního a rodinného života, mezi něž patří také revize evropského právního předpisu o mateřské dovolené a předpisu o vypomáhajících manželích a manželkách.
In October 2008, the European Commission proposed a package of measures aimed at better reconciling work and family life, including a revision of EU law on maternity leave and leave for an assisting spouse.
Parlament, který v této věci vystupuje jako jeden ze zákonodárců, se musí k tématu v prvním čtení vyslovit ještě před evropskými volbami.
Parliament, which has joint decision-making powers on this matter, must vote on it at first reading before the European elections.
Pokud však do té doby nebude dosaženo kompromisu s Radou, bude muset štafetu převzít nový Parlament.
However, if a compromise with the Council is not reached by then, the new Parliament will have to take up the baton.
Přeshraniční zdravotní služby
Cross-border healthcare
V současné době Evropský parlament projednává legislativní návrh, jehož cílem je usnadnit přístup pacientů k zdravotní péči v Evropské unii.
A draft law which would facilitate patients' access to healthcare in the European Union is currently being examined by the European Parliament.
Cílem je vyjasnit právo na proplacení a zaručit kvalitativní a bezpečnostní normy při péči o pacienty, kteří se léčí v jiném členském státě, než jehož jsou občany.
The aim is to clarify entitlements to refunds and to guarantee quality and safety standards for patients who have medical care in a Member State other than their own.
Také v této věci je Parlament jedním ze zákonodárců a musí se v prvním čtení vyslovit v dubnu 2009, tedy ještě před volbami.
Here too, Parliament has joint decision-making power and must vote at first reading before April 2009, before the elections.
Pokud však do té doby nebude dosaženo kompromisu s Radou, bude muset pokračovat v diskusích nový Parlament.
However, if a compromise is not reached by then, the new Parliament will resume discussions.
Parlament v červnu 2007 v prvním čtení schválil návrh směrnice, který usiluje o zjednodušení mobility pracovníků tím, že stanoví minimální normy pro získání nároků na penzijní připojištění.
A draft directive aimed a easing workers' mobility by laying down minimum standards for the acquisition of supplementary pension rights was approved by Parliament at first reading in June 2007.
Tuto směrnici nyní stále ještě zkoumá Rada.
The directive is now awaiting a decision from the Council.
Směrnice o pracovní době
Working time directive
Nový Parlament se bude muset rovněž věnovat otázce pracovní doby v EU, a to v návaznosti na jednání mezi Radou a Parlamentem před volbami.
Lastly, the new Parliament will also have to pick up the question of working hours in the EU, following negotiations between the Council and Parliament prior to the elections.
Při hlasování v prosinci 2008 měl Parlament za to, že pracovní týden v EU má zůstat omezen na 48 hodin a že výjimky z této zásady je nutno zrušit.
At a vote in December 2008, Parliament took the position that the EU's maximum working week should stay at 48 hours and that derogations to this principle should be scrapped.
Plnění cílů EU v oblasti ochrany klimatu
Ensuring that the EU meets its climate targets
Zavedení právních předpisů EU pro boj s ní bude obtížné, nebude to však dostačující.
Implementing the EU's legislation to combat it, will be tough, but not enough.
Evropská unie usiluje o dosažení cílů 20/20/20 (20% snížení emisí skleníkových plynů, 20% zlepšení energetické účinnosti a 20% obnovitelných zdrojů energie v energetické směsici EU) do roku 2020 a také si klade za cíl snížit celosvětové emise skleníkových plynů o polovinu do roku 2050.
As the EU works towards the 2020 deadline for its 20/20/20 targets (20% reduction in greenhouse gas emissions, 20% improvement in energy efficiency, and 20% renewables in the EU energy mix), it also faces the challenge of halving global greenhouse gas emissions by 2050.
Parlament chce, aby EU a ostatní průmyslové země jako celek souhlasily, že se pokusí omezit emise skleníkových plynů o 25–40% do roku 2020 a nejméně o 80% do roku 2050, a to oproti roku 1990.
Parliament wants the EU and other industrialized countries to agree, as a group, to try to cut greenhouse gas emissions by 25-40% by 2020, and at least 80% by 2050, compared to 1990.
Boj s globálním oteplováním ve všech oblastech politiky
Tackle global warming in all policy areas
Evropská unie musí nadále pracovat na omezení růstu celosvětové průměrné teploty na méně než 2°C ve srovnání s úrovní z předprůmyslového období.
The EU is to keep on working to limit the global average temperature rise to less than 2°C over the pre-industrial level.
Parlament doporučuje, aby byly otázky globálního oteplování a z něj vyplývající změny klimatu zohledňovány ve všech oblastech a politikách – od energetiky a turistiky až po zdravotnictví, zemědělství a inteligentní počítačové systémy.
Parliament recommended that global warming and the resulting climate change issues be tackled in all spheres and policies - from energy and tourism to health, agriculture and intelligent computer systems.
Avšak poslanci Evropského parlamentu se domnívají, že do boje se změnou klimatu musí být zapojeni občané a že to bude vyžadovat dlouhodobá politická a vzdělávací opatření.
But MEPs also think that citizens must be involved in tackling climate change and that this will need long-run political and educational measures.
Otázka peněz
Getting the money
Vyjednávání o dalším dlouhodobém rozpočtu EU, který bude platný od roku 2013, určí, zda bude k dispozici odpovídající financování pro boj se změnou klimatu.
Negotiations on the EU's next EU long-term budget, running from 2013 onwards, will determine whether there will be adequate funding to fight climate change.
Je nutno také řešit otázku, jak pomoci rozvojovým zemím, aby omezily změny klimatu a aby se jí přizpůsobily.
The issue of how to help developing countries to limit climate change - and to adapt to it - must also be addressed.
Směrem k mezinárodní dohodě o klimatu
Towards an international climate agreement
Na mezinárodní úrovni se bude EU nadále účastnit jednání o režimu pro období po vypršení Kjótského protokolu (po roce 2012).
At international level, the EU will continue to take part in negotiations for a post-Kyoto climate regime (after 2012).
Cílem je dosáhnout závazné celosvětové dohody o klimatu na Konferenci OSN o změně klimatu v Kodani v prosinci 2009.
The aim is to achieve a binding global climate agreement at the United Nations Climate Change Conference in Copenhagen in December 2009.
Používání obnovitelných zdrojů energie k omezení CO 2 a podpora energetické bezpečnosti
Use renewables to cut CO2 and boost energy security
Zvýšení úspor energie a podílu obnovitelných zdrojů energie – např. biomasy, vodní, sluneční, větrné či geotermální energie – na energetické směsici by nejen pomohlo omezit emise skleníkových plynů, ale také by snížilo závislost EU na dovozu energie.
Increasing energy savings and the share of renewables - e.g. biomass, hydro, solar, wind, or geothermal - in the energy mix would not only help to cut greenhouse gas emissions but would also reduce the EU's dependence on energy imports.
Evropská komise má za to, že pokud nebudou podniknuty žádné kroky, bude muset za dvacet až třicet let Evropská unie nakupovat přibližně 70 % energie od třetích zemí, z nichž některé představují oblasti ohrožené nestabilitou.
The European Commission estimates that, if no action is taken, in the next twenty to thirty years the EU will have to buy around 70% of its energy from third countries - some from regions threatened by insecurity.
Je na každém členském státu, aby se rozhodl, zda investovat do jaderné energie tak, aby se omezily emise skleníkových plynů z výroby elektřiny.
It is up to each Member State to decide whether or not to invest in nuclear energy as a way to reduce greenhouse gas emissions from electricity generation.
Protože jsou však otázky jaderné bezpečnosti a zabezpečení ve společném evropském zájmu, musí EU stanovit společná pravidla pro bezpečnost jaderných elektráren a řízení jaderného odpadu.
However, because nuclear safety and security issues are of common European interest, the EU must provide common rules on the safety of nuclear power plants and the management of nuclear waste.
Vztahy EU a Ruska v posledních letech charakterizují potíže, a to zejména pokud jde o dodávky energií a konflikt mezi Ruskem a Gruzií o Jižní Osetii a Abcházii.
EU-Russia relations have been fraught with difficulties in recent years, especially over energy supplies and the conflict between Russia and Georgia over South Ossetia and Abkhazia.
Plyn z Ruska
Gas from Russia
Evropský parlament v září 2008 podpořil navrhovaný plynovod Nabucco, který má vést z Turecka přes Bulharsko, Rumunsko a Maďarsko do Rakouska, a to jako alternativní varianta k plynovodům vedoucím z Ruska, které „mohou všechny zvyšovat hospodářskou a politickou závislost členských států na Rusku“.
In September 2008, the European Parliament backed the proposed Nabucco gas pipeline, from Turkey via Bulgaria, Romania and Hungary to Austria, as an alternative to those constructed with Russia, which "will all potentially increase the economic and political dependence of Member States on Russia".
Poslanci Evropského parlamentu budou chtít zajistit pro projekt Nabucco dostatečné rozpočtové zdroje.
MEPs will want to ensure that sufficient budget funds are available for the Nabucco project.
Protekcionistické praktiky v Číně, přílišná byrokracie, podhodnocování měny renminbi, dotace v různé podobě a nedostatečně důvěryhodná a dohodnutá vymahatelnost práv duševního vlastnictví podle Evropského parlamentu brání evropským společnostem v plném přístupu na trh.
China's protectionist practices, excessive bureaucracy, the undervaluing of the Renminbi, subsidies in various forms, and lack of a proper and agreed level of intellectual property rights enforcement, are hindering full market access for many EU companies, according to the European Parliament.
Čínské netarifní překážky stojí společnosti z EU podle odhadu každoročně 21 miliard EUR na zmařených obchodních příležitostech.
China’s non-tariff barriers cost EU companies an estimated €21bn in lost business opportunities each year.
Poslanci Evropského parlamentu se budou na tyto překážky zaměřovat, dokud nebudou odstraněny.
MEPs will keep the spotlight on these barriers until they are lifted.
Parlament také trvá na tom, že je nutno posílit při jednáních o obnovené dohodě o partnerství a spolupráci doložku o lidských právech.
Parliament is also insisting on the need to strengthen the Human Rights Clause in the negotiations for a renewed Partnership and Cooperation Agreement.
EU-Střední východ
EU-Middle East
Poslanci Evropského parlamentu budou nadále pracovat na nalezení řešení izraelsko-palestinského konfliktu, budou zúčastněným stranám připomínat závazky, které učinily v Annapolisu listopadu 2007 ohledně toho, že povedou jednání s cílem uzavřít mírovou smlouvu, a to včetně uznání práva Izraele na život v bezpečí a ustavení životaschopného palestinského státu.
MEPs will continue to work for a solution to the Israeli-Palestinian conflict, reminding the parties of the commitment they gave in Annapolis in November 2007 to hold negotiations with a view to concluding a peace treaty, including respect for Israel's right to live in security and the establishment of a viable Palestinian state.
Výbor pro zahraniční věci Evropského parlamentu odložil udělení souhlasu ke zvýšené účasti Izraele v programech Společenství jako součásti evropské politiky sousedství.
The EP Foreign Affairs Committee has adjourned its assent for increased participation by Israel in Community programmes as part of the European Neighbourhood Policy.
EU-Jižní Amerika
EU-South America
Poslanci Evropského parlamentu budou pozorně sledovat budoucí dohody o přidružení s jihoamerickými subregiony (s Mercosurem, Andským společenstvím a Střední Amerikou), jakož i dohody o hospodářském partnerství se státy Karibiku, k nimž bude muset dát Evropský parlament svůj oficiální souhlas.
MEPs will closely follow the future association agreements with the South American sub-regions (Mercosur, the Andean Community and Central America) as well as the economic partnership agreement with the Caribbean, on which the European Parliament will have to give its formal assent.
Parlament bude vývoj monitorovat prostřednictvím svých delegací v Evropsko- latinskoamerickém parlamentním shromáždění (EuroLat), které vzniklo v roce 2006.
Parliament will monitor developments via its delegation to the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, set up in 2006.
Rozšiřování EU
EU enlargement
Bulharsko a Rumunsko, které přistoupily k EU v roce 2007, nejsou poslední, kdo tak učinil.
Bulgaria and Romania, which joined the EU in 2007, will not be the last to do so.
Příštím velkým mezníkem v rozšiřování EU bude říjen 2009, kdy Evropská komise zveřejní svou výroční zprávu o „pokroku“, která se bude týkat Chorvatska, Turecka, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Albánie, Bosny a Hercegoviny, Černé hory, Srbska a Kosova.
The next big date in the EU enlargement diary will be October 2009, when the European Commission publishes its annual "progress" report on Croatia, Turkey, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, and Kosovo.
Chorvatsko, Turecko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie
Croatia, Turkey and FYROM
Zdá se, že Chorvatsko dosáhlo dobrého pokroku ohledně plnění podmínek pro členství, třebaže evropští poslanci říkají, že stále ještě musí přijmout opatření k boji s organizovaným zločinem, a obavy vzbuzuje také jeho hraniční spor se Slovinskem.
Croatia seems to have made good progress towards membership, although MEPs say it still needs to take measures to fight organized crime, and its border dispute with Slovenia causes concern.
Omezený pokrok Turecka v roce 2008 způsobil, že někteří evropští poslanci zpochybňují vůli Ankary k pokračování v reformách, třebaže jiní poslanci jsou nadále optimističtější.
Turkey's limited progress in 2008 prompted some MEPs to question Ankara's will to pursue reform, although others remain more positive.
V době zpracovávání tohoto dokumentu ještě nebylo jasné, zda budou zahájena jednání o členství v EU s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.
At the time of writing, it was not yet clear when EU membership negotiations would start with the former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM).
Západní Balkán
Western Balkans
Země západního Balkánu, které mají dohody o stabilizaci a přidružení s EU a dlouhodobou perspektivu členství v EU, musí dosáhnout pokroku v soudní a policejní reformě prosazováním právního státu a zlepšením správní kapacity.
Western Balkan countries which have stabilization and association agreements with the EU and a long-term prospect of EU membership must make progress on judicial and police reform, enforcing the rule of law and improving administrative capacity.
Srbsko může dosáhnout statutu kandidátské země v roce 2009, pokud provede nezbytné reformy.
Serbia may achieve candidate status in 2009, provided it carries out the necessary reforms.
Dobrý pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v soudní a policejní reformě je zastíněn nedostatky v plnění politických kritérií.
FYROM's good progress on judicial and police reform is overshadowed by shortcomings in meeting political criteria.
Pro Černou horu zůstává nadále výzvou posílení právního státu a správní kapacity.
For Montenegro, strengthening the rule of law and administrative capacity remains a challenge.
Političtí představitelé Bosny a Hercegoviny musí teprve dosáhnout takového stupně politického konsensu, jaký v jiných zemích tohoto regionu již umožnil dosažení pokroku ohledně plnění podmínek pro integraci do EU.
Bosnia's leaders have yet to achieve the degree of political consensus that has delivered progress towards EU integration elsewhere in the region.
Podle Evropské komise také musí považovat reformy vedoucí ke členství v EU za prioritu agendy.
It also needs to move EU-related reforms to the top of the agenda, says the European Commission.
Pokud jde o Albánii, klíčovým testem bude, jak zvládne volby v roce 2009.
And for Albania, a key test will be its handling of the 2009 elections.
V prosinci 2008 byli v Kosovu se souhlasem Srbska rozmístěni policejní, soudní a celní úředníci z EU, aby tak byla podpořena vynutitelnost práva.
Police, judges and customs offficers from the EU were deployed in Kosovo in December 2008, with Serbia's agreement, in a drive to improve law enforcement.
Mise Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) je nejrozsáhlejší civilní misí v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky (EBOP).
The EU Rule of Law (EULEX) mission is the largest civilian one yet under the European Security and Defence Policy (ESDP).
Očekává se, že se do jara 2009 rozroste na 1900 mezinárodních členů a 1100 vnitrostátních, a to s rozpočtem ve výši 205 milionů EUR pro prvních 16 měsíců.
By spring 2009, it was expected to grow to 1,900 international members and 1,100 national ones, with a €205 million budget for the first 16 months.
Výbor pro zahraniční věci EP chválí konstruktivní postup Srbska, který je podle něj v souladu se srbskými ambicemi na členství v EU.
Foreign Affairs Committee MEPs praised Serbia's constructive attitude, which, they said, was consistent with its aspirations to join the EU.
Přistoupení kteréhokoliv státu k Evropské unii vyžaduje souhlas Evropského parlamentu.
Any accession to the European Union needs the approval of the European Parliament.
Každoroční příchod mnoha imigrantů do EU, ke kterému dochází často za tragických okolností, nutí členské státy ke spolupráci při řízení migračních toků.
The arrival each year of many immigrants in the EU, often in tragic circumstances, is forcing Member States to cooperate on the management of migration.
Byly již přijaty první iniciativy, jako je „Modrá karta“ či směrnice „o návratu“.
Preliminary steps such as the "Blue Card" and the "return directive" have already been taken.
Příští volební období bude směřovat k vytvoření koordinované a lidské migrační politiky, která bude otevřená legální imigraci a přísná k imigraci ilegální.
A goal of the next legislature will be the development of a coordinated migration policy which is humane, open to legal immigration but firm on illegal immigration.
A pokud Lisabonská smlouva vstoupí v platnost, bude mít Evropský parlament v této oblasti plnou legislativní pravomoc.
If the Lisbon Treaty enters into force, the European Parliament will have full legislative powers in this domain.
Vytvoření vyváženého přístupu v oblasti řízení migračních toků
A balanced approach to managing immigration
Parlament ve stávajícím složení již projednal vysoce kontroverzní „směrnici o návratu“ a příštímu Parlamentu zůstane úkol učinit přítrž tragédiím způsobeným ilegální imigrací, jakož i prosazovat kanály legální imigrace, zejména pak v odvětvích, kde chybí pracovní síla.
The current Parliament having already dealt with the highly controversial "return directive", the challenge for the next Parliament will be to end the tragedies caused by illegal immigration and to promote channels for legal immigration, especially in sectors with labour shortages.
Tato otázka přináší další otázky, zejména pak otázku účinného boje proti nehlášené práci.
This in its turn raises other questions, notably how to combat undeclared work effectively.
Rovněž tak podpora legální imigrace podle hospodářských potřeb členských států vzbuzuje otázky rovnosti práv mezi pracovníky a nediskriminace.
In addition, promoting legal immigration based on the economic needs of Member States raises the issue of equal rights between workers and non-discrimination.
Konečně, jaký status přiznat sezonním pracovníkům, působícím zejména v zemědělství, a to často po velmi krátká období?
Lastly, what status should be given to seasonal labourers, who work mainly in farming, often for very short periods?
Tato témata jsou předmětem návrhů na evropský právní předpis.
Draft European legislation is being proposed on these matters.
Evropský parlament se zabývá rovněž otázkou úniku mozků, která by mohla být způsobena politikou třetích zemí spočívajících v lákání kvalifikovaných pracovníků.
The European Parliament is also wondering about the brain drain that could be caused by a policy of seeking to attract skilled workers from non-EU countries.
Jak zavést „okružní“ imigraci, kdy by pracovníci mohli rozvíjet své schopnosti v Unii a posléze je zúročit ve své zemi původu?
How can "circular" migration be encouraged, by which workers would develop their skills in the Union and then return home, enabling their country of origin to benefit?
Zavedení účinnějšího a solidárnějšího azylového systému
Creating a more effective asylum system based on solidarity