natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jak Komise zajistí, aby nebyla omezena svobodná volba evropských spotřebitelů, nebudou-li existovat specifická pravidla pro blokovou výjimku v oblasti prodejního trhu, především vezme-li se v úvahu dominantní postavení velkých výrobců automobilů?
How will the Commission ensure that European consumers are not hampered in their freedom of choice without specific block exemption rules for the sales market, and especially taking into account the dominance of the large car manufacturers?
Jakým způsobem nový specifický systém (ve srovnání se stávající blokovou výjimkou) zajistí, aby všechny hospodářské subjekty měly řádný přístup k technických údajům a náhradním dílům, a spotřebitelé si tak mohli skutečně vybrat, kterému prodejci nebo servisu dávají přednost?
How will the new specific regime (by comparison with the current block exemption) ensure proper access to technical information and to spare parts for all operators in order to give consumers a real choice as to which dealer or garage they prefer to use?
Do jaké míry je tento přístup v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007 ?
To what extent is this approach consistent with Regulation (EC) No 715/2007 ?
Jak bude nový systém řešit stávající problém v podobě omezujících smluvních ustanovení a záručních podmínek, které spotřebitele zbytečně připoutávají k určitým značkám a autorizovaným hospodářským subjektům?
How will the new regime solve the current problem of restrictive contract clauses and warranty conditions, which needlessly tie consumers to specific brands and authorised operators?
Jaká další opatření navrhuje Komise provést během tříletého přechodného období v souvislosti s prodejním trhem, jež by jí umožnila aktivně sledovat praktické dopady na spotřebitele, pokud jde o rozmanitost nabídky, kvalitu a cenu?
What additional action is the Commission proposing during the three-year transition period for the sales market to actively monitor the practical consequences for consumers in terms of variety of choice, quality and price?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0045/10 ,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0045/10
Předmět: Ochrana právní jistoty, svobody projevu a svobody tisku
Subject: Protection of legal certainty, freedom of expression and of the press
Při rozvíjení společného soudního prostoru založeném na zásadě vzájemného uznávání mohou vést stávající rozdíly v právních systémech členských států k situacím, kdy jsou základní práva a svobody občanů vystaveny tlaku.
In developing a common judicial area of mutual recognition existing differences in Member States' legal systems can lead to situations in which citizens' fundamental rights and freedoms are put under pressure.
Tak je tomu i v případě vyhledávání nejvýhodnější právní ochrany před urážkou na cti.
This is the situation with 'libel tourism'.
Rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy o ochraně před urážkou na cti a zvláštními procesními pravidly v oblasti občanskoprávních a trestněprávních sporů vedou k soudním řízením, kdy žalobci z jednoho členského státu podávají v druhém členském státě – a to zejména v členských státech s nejpřísnějšími právními předpisy či judikaturou v oblasti žalob pro urážku na cti a zvláště v zemích s obráceným důkazním břemenem – žalobu pro urážku na cti za účelem získání výhodnějšího právního postavení (tzv. „forum shopping“).
Differences between national libel laws and the special jurisdiction rules in tort and delict cases lead to 'forum shopping' where plaintiffs are able to file their libel suits in the Member State with the most stringent defamation law or case-law, notably in countries with a reversed burden of proof.
Mohla by Komise vysvětlit, jaký zaujímá postoj ke vztahu mezi otázkou vzájemného uznávání, vyhledáváním nejvýhodnější právní ochrany před urážkou na cti a ochranou svobody projevu a svobody sdělovacích prostředků?
Could the Commission explain its position on the relation between mutual recognition, 'libel tourism' and the protection of freedom of expression and freedom of the media?
Považuje Komise za přijatelnou a udržitelnou situaci, v níž žalované strany, tj. novináři, vydavatelé, vědci atd. čelí soudním řízením v jiných členských státech, než je členský stát, v němž zveřejnili svou práci, a to jednoduše jen z toho důvodu, že zveřejněné dílo je také přístupné na internetu nebo může být objednáno žalobcem v místě jeho pobytu?
Does the Commission find it an acceptable and sustainable situation in which defendants, i.e. journalists, publishers, scientists etc., are faced with lawsuits in other Member States than the Member State where they published their work, simply because the publication is also accessible on the Internet or can be ordered online in the plaintiff's country of residence?
Zaváže se Komise k vypracování nového návrhu určeného k vyplnění mezery v této oblasti v rámci nařízení „Řím II“?
Will the Commission commit to bringing forward a new proposal to fill the gap on this issue in the Rome II Regulation?
Je Komise ochotná přezkoumat možné právní kroky s cílem zajistit ochranu právní jistoty pro občany EU, jež říká, že právní základ používaný pro stíhání občanů za urážku na cti na základě prohlášení, které učinili, lze nalézt pouze v právních předpisech země, ze které publikace pochází, a zároveň respektovat legitimní právo na reputaci žalované strany?
Would the Commission be willing to examine possible legislative action to ensure the protection of legal certainty for EU citizens entailing that the legal basis used for prosecuting people for libel on the basis of statements they have made can only be found in the legislation of the country in which the publication originated whilst respecting the legitimate right of reputation of the defendant?
Jaký postoj zaujímá Komise k otázce osob obžalovaných z urážky na cti, jež čelí vyhlídkám na extrémně drahé právní procesy v zemích s obráceným důkazním břemenem, jsou nuceni vydávat omluvná prohlášení a vyjednávat vyrovnání s kompenzací, a to pouze proto, že žalobce tvrdí, že se cítí osobně a emocionálně poškozen?
What is the Commission's position on libel defendants, facing the prospect of extremely expensive legal proceedings in countries with a reversed burden of proof, feeling compelled to issue apologies and reach settlements with compensation, simply because the plaintiff claims to feel 'personally harassed and emotionally damaged'?
Jaké iniciativy je Komise ochotna podniknout s cílem zajistit svobodu projevu a svobodu tisku pro fyzické i právnické osoby v Evropě a zároveň zabezpečit legitimní právo na zachování dobré pověsti?
What initiatives would the Commission be willing to take to guarantee the freedom of expression and freedom of the press for both natural and legal persons in Europe whilst guaranteeing the legitimate right to reputation?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-0046/2010
Question for oral answer O-0046/2010
článek 115 jednacího řádu
Rule 115
za skupinu Verts/ALE
on behalf of the Verts/ALE Group
za skupinu ALDE
on behalf of the ALDE Group
za skupinu S&D
on behalf of the S&D Group
za skupinu GUE/NGL Předmět: Návrh zákona o izraelských nevládních organizacích
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Draft bill on Israeli NGOs
Izraelská vláda vyjádřila dne 14. února 2010 hlasováním podporu návrhu zákona nazvaného „Zákon o požadavcích na zveřejňování informací pro příjemce podpory od zahraničních politických subjektů – 2010 “.
On 14 February 2010 the Israeli Government voted to support a legislative bill entitled the 'Bill on disclosure requirements for recipients of support from a foreign political entity – 2010'.
Po předběžném hlasování na plenárním zasedání Knessetu dne 17. února 2010 má být tento zákon v nejbližší době předložen k hlasování konečnému.
After having passed a preliminary vote in the Knesset plenum on 17 February 2010, this bill is scheduled to be brought for a full vote soon.
Organizace občanské společnosti vyjádřily ohledně tohoto zákona vážné obavy, neboť požaduje, aby se všechny subjekty, které dostávají ze zahraničí financování pro účely „politické činnosti“ v Izraeli, zapsaly do rejstříku politických stran.
Civil society organisations have expressed their serious concern over this bill which requires registering all recipients receiving foreign funding for the purpose of 'political activity' in Israel under the political parties’ registrar.
V návrhu je uvedena vágní definice „politické činnosti“, která zahrnuje veškeré činnosti, jejichž cílem je ovlivňovat veřejné mínění v Izraeli nebo ovlivňovat kteréhokoli aktéra z řad vládních orgánů, pokud jde o některý z aspektů domácí či vnější politiky Státu Izrael.
It provides a vague definition of 'political activity' which covers all activities that aim to influence public opinion in Israel or to influence any actor within any governmental authority regarding any of the elements of domestic or external policies of the State of Israel.
Pokud by byl tento zákon přijat, dotkl by se široké škály organizací občanské společnosti v Izraeli a na okupovaných palestinských územích, včetně skupin působících v oblasti ochrany životního prostředí a skupin sdružujících mírové aktivisty a také organizací, jež prosazují lidská práva.
The bill, if adopted, would affect a broad range of civil society organisations in Israel and the occupied Palestinian Territories, including environmental and peace groups as well as organisations promoting human rights.
I když jsou tyto organizace z velké většiny již zaregistrovány jako sdružení a pravidelně předkládají zcela transparentní zprávy o veškerém obdrženém financování, nové definování jejich statusu jako „politických stran“ je může v očích veřejnosti zbavit legitimity, jejich činnosti mohou být ve větší míře sledovány státními orgány a může to také podkopat jejich status charitativní a od daně osvobozené organizace, což by mohlo v konečném důsledku zahraničním dárcům znemožnit další financování těchto organizací.
Although the vast majority of the organisations concerned are already registered as associations and report regularly with full transparency on all funding they receive, the redefinition of their status under 'political parties' may publicly de-legitimise them, increase state monitoring of their activities, and undermine their charity/tax exempts status, which may also render it impossible for foreign donors to continue their funding.
Za nedodržování ustanovení tohoto zákona hrozí pokuty nebo i trest vězení.
Non-compliance with the bill may result in fines or even imprisonment.
Parlament již vyjádřil ve svém usnesení ze dne 10. března 2010 ( P7_TA(2010)0054 ) obavy z tlaku vyvíjeného na nevládní organizace, jež byly jedním z důvodů k vypracování Goldstoneovy zprávy a vedly k vyšetřování na tuto zprávu navazujícímu, a vyzval orgány na všech stranách, aby se zdržely přijetí jakýchkoli opatření, jež by činnost těchto organizací omezovala.
In its resolution of 10 March 2010 ( P7_TA(2010)0054 ), Parliament already expressed its concern about pressure placed on NGOs that had contributed to the elaboration of the Goldstone Report and were involved in follow-up investigations, and called on authorities on all sides to refrain from any measures restricting the activities of these organisations.
Jak bude vysoká představitelka a místopředsedkyně Komise reagovat na výše uvedený zákon, vezmeme-li v úvahu, že EU poskytuje přímé financování organizacím na ochranu lidských práv v Izraeli a postupuje podle svých vlastních pokynů o ochraně zastánců lidských práv?
Taking into account the fact that the EU provides direct funding to human rights organisations in Israel and acts according to its own guidelines on the protection of human rights defenders, how will the High Representative/Vice President of the Commission react to the above-mentioned bill?
Jaké následky může mít přijetí těchto právních předpisů, pokud jde o financování poskytované Evropskou unií, a jaký dopad to může mít na izraelské a palestinské organizace občanské společnosti?
What might be the consequences of this legislation for European funding and the implications for Israeli and Palestinian civil society organisations?
Jak se tento právní předpis dotkne vztahů mezi EU a Izraelem, a to zejména v souvislosti s dohodou o přidružení?
How will this legislation affect the relationship between the EU and Israel, within the context of the Association Agreement in particular?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0047/10 ,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0047/10
Předmět: Nařízení o blokových výjimkách v odvětví motorových vozidel
Subject: Motor Vehicle Block Exemption Regulation
V roce 2002 přijala Komise nařízení Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel (nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 , dále jen MVBER), neboť byla přesvědčena, že odvětví motorových vozidel by nemělo spadat do oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách ze zákazu vertikálních dohod (nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 ).
In 2002 the Commission adopted the MVBER (Commission Regulation (EC) No 1400/2002 ) because it considered that the motor vehicle sector should not be brought within the general vertical agreements block exemption regulation (Commission Regulation (EC) No 2790/1999 ).
Domnívala se totiž, že je třeba zavést specifická ustanovení, která by zohledňovala specifické problémy hospodářské soutěže, které v tomto odvětví odhalila, zejména oligopolní situaci na evropském trhu s automobily.
It considered indeed that specific provisions were needed to address particular competition problems it had identified in this sector, namely an oligopolistic situation in the European car market.
Platnost MVBER skončí dne 31. května 2010.
The MVBER will expire on 31 May 2010.
Komise má v úmyslu začlenit k 1. červnu 2013 primární trh (tj. trh pro nákup a prodej nových vozidel) do obecného režimu, zatímco poprodejní trh i nadále podléhat specifickým nařízením.
The Commission intends to bring the primary market (i.e. the market for purchase and sale of new vehicles) into the general regime on 1 June 2013, whereas the after sales market will still have a specific regulation.
Které výsledky analýzy trhu přivedly Komisi k závěru, že primární trh je v současné době konkurenceschopný, zatímco poprodejní trh služeb je i nadále problematický?
Which results of market analysis led the Commission to conclude that the primary market is currently competitive and the after sales market is still problematic?
Jak Komise hodnotí rozložení sil mezi výrobci a prodejci automobilů v rámci současného nařízení MVBER a uvnitř navrhovaného právního rámce?
How does the Commission evaluate the balance of power between car manufacturers and car dealers under the current MVBER and under the proposed legislative framework?
Vyskytují se na tomto trhu subjekty s jednotlivým nebo společným dominantním postavením?
Are there players with a simple or collective dominant position?
Jak hodlá Komise monitorovat vývoj rozložení tržní síly na primárních a poprodejních trzích?
How does the Commission intend to monitor the evolution of market power in the primary and after sales markets?
Jaká opatření hodlá Komise zavést v případě, že by se ukázalo, že se znatelně zhoršily podmínky hospodářské soutěže, zejména na primárním trhu?
Which measures does the Commission envisage should it appear that the competitive conditions, in particular in the primary market, have significantly worsened?
Jaký je očekávaný dopad nového právního rámce na spotřebitele, zejména co se týče nabízených cen a podmínek?
What is the expected impact of the new legislative framework on consumers, in particular as regards prices and conditions offered?
Které z připomínek zúčastněných stran vznesených zejména během konzultací, má Komise v plánu začlenit do konečného právního rámce?
Which comments received from stakeholders, particularly during the consultations, does the Commission intend to incorporate in the final legislative framework?
Hodlá Komise zvážit navržení harmonizujících právních předpisů pro oblast distribuce, např. prostřednictvím úpravy směrnice o koordinaci právní úpravy členských států týkající se nezávislých obchodních zástupců (směrnice Rady 86/653/EHS ), která by zajistila, aby všichni obchodníci v každém členském státě EU měli stejně vysokou úroveň ochrany v případě uzavírání smluv?
Does the Commission agree to consider proposing harmonising legislation in the area of distribution, for instance by amending the Commercial Agency Directive (Council Directive 86/653/EEC ), in order to ensure that all dealers benefit from the same high level of contractual protection in every EU Member State?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0048/10 ,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0048/10
Předmět: Hlavní směry hospodářských politik a zlepšení hospodářské správy a řízení (včetně správy eura) v kontextu strategie Evropa 2020
Subject: Broad Economic Policy Guidelines and enhanced economic governance (including the governance of the euro) in the context of the Europe 2020 Strategy
Dne 27. dubna 2010 přijala Komise doporučení k doporučení Rady týkajícímu se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Unie pro uskutečňování strategie Evropa 2020 a očekává se, že v půli května 2010 zveřejní konkrétní návrhy, jak zlepšit a posílit koordinaci hospodářských politik a dohled nad nimi v Unii, zejména v okruhu členských států, které tvoří jednotnou měnovou oblast.
On 27 April 2010, the Commission adopted a recommendation for a Council Recommendation on broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union for implementing the Europe 2020 strategy, and it is expected to come forward in mid-May 2010 with concrete proposals on how to improve and strengthen economic policy coordination and surveillance in the Union, in particular among Member States belonging to the single currency area.
Jak má Komise v úmyslu zvýšit svou angažovanost a posílit sledování a uplatňování hlavních směrů hospodářských politik?
How does the Commission intend to strengthen the commitment, monitoring and implementation of the BEPGs?
Jak zajistí aktivní roli vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu v procesu mnohostranného dohledu?
How will it ensure an active role of the national parliaments and the European Parliament in the multilateral surveillance process?
Které konkrétní další nástroje mají podle představ Komise doplňovat Pakt o stabilitě a růstu a napomoci vytvoření stálého rámce pro prevenci makroekonomické krize?
Which concrete additional instruments is the Commission foreseeing to complement the SGP and to work towards a permanent macro-economic crisis prevention framework?
Které změny u nástrojů zvažuje, aby byl posílen rámec mnohostranného dohledu?
Which instrument changes is it considering so as to strengthen the multilateral surveillance framework?
Je Komise připravena navrhnout časový rozvrh EU a společná východiska odhadů pro rozpočtové procesy jednotlivých členských států?
Is the Commission ready to propose an EU calendar and common forecast assumptions for national budget processes?
Je připravena navrhnout sekundární právní předpisy s cílem vytvořit závaznější rámec pro širší a důkladnější mnohostranný dohled?
Is it ready to propose secondary legislation in order to establish a more binding framework for wider and deeper multilateral surveillance?
Jaká by byla právní povaha rámce pro prevenci makroekonomických krizí a příslušné požadavky na splnění podmínek?
What would be the legal nature and the conditionality requirements of the macro-economic crisis prevention framework?
Jaké by byly hlavní rozdíly oproti politickým doporučením již obsaženým ve sdělení Komise „Veřejné finance v EMU v roce 2006 – První rok revidovaného Paktu o stabilitě a růstu“ a ve sdělení s názvem „EMU@10: úspěchy a problémy po prvních deseti letech fungování hospodářské a měnové unie“?
What would be the main differences to the policy recommendations already included in the Communication on ‘Public Finances in the EMU 2006 - The first year of the revised Stability and Growth Pact’ and in the Communication on ‘EMU@10: successes and challenges after 10 years of Economic and Monetary Union’?
Jakou roli by podle Komise měla hrát ona a Parlament v pracovní skupině, kterou zřídila Evropská rada v březnu 2010 s cílem zlepšit hospodářskou správu a řízení v Unii?
What role does the Commission see for the Commission and the Parliament in the task force established by the European Council in March 2010 in order to improve economic governance in the Union?
Odhlédneme-li od návrhů na posílení hospodářské koordinace, jak plánuje Komise obnovit důvěru v evropské banky a finanční trhy, posílit důvěru občanů v evropský projekt a zamezit protekcionistickým a nacionalistickým tendencím, které se rozmáhají v důsledku problematického a divergentního vývoje uvnitř Unie?
In addition to the proposals for enforced economic coordination, how is the Commission planning to rebuild trust in European banks and financial markets, to strengthen citizens’ trust in the European project and to avoid protectionist and nationalistic tendencies growing due to the challenging and diverging economic developments inside the Union?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0049/10 ,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0049/10
Předmět: Ratingové agentury
Subject: Credit rating agencies
Přestože se všechny orgány EU shodují na tom, že ratingové agentury sehrály ve stávající krizi negativní úlohu (KOM(2008)0704), přiznala EU těmto agenturám právo hodnotit nejen podniky, ale rovněž hospodářství členských států.
Despite the fact that all EU institutions recognise the negative role played by credit rating agencies in the current crisis (COM(2008)0704), the EU has granted to the latter the right to evaluate not only businesses but also Member States’ economies.
Nařízení (ES) č. 1060/2009 namísto toho, aby činnosti ratingových agentur omezilo, v podstatě jejich funkce formalizuje a povyšuje.
Regulation (EC) No 1060/2009 , instead of restricting the activities of CRAs, in essence, formalises and upgrades their functions.
Ratingové agentury ale ve skutečnosti nedokázaly předpovědět krizi způsobenou rizikovými hypotékami a v řadě finančních skandálů selhaly i při objektivním vyměřování úvěrového rizika.
At the same time, credit rating agencies have failed not only to predict the subprime crisis but also to objectively measure the credit risk in a series of financial scandals.
Vysoký počet stížností ze strany podniků na celém světě v souvislosti s poplatky, které po nich ratingové agentury vymáhaly, poukazuje na to, že fungování těchto agentur je obestřeno nejasnostmi.
Moreover, the numerous complaints from businesses around the world about extortion on the part of CRAs as regards fee payments, indicate that a considerable degree of opacity characterises CRAs.
Vzhledem k tomu, že pro EU a její členské státy je politicky nepřijatelné a z ekonomického hlediska rizikové přihlížet k externím ratingům soukromých společností a svěřit ratingovým agenturám hospodářské funkce, které by za žádných okolností neměly být v rukou soukromých firem, jaká okamžitá opatření zamýšlí Rada přijmout pro to, aby ratingové agentury byly zbaveny práva hodnotit hospodářství členských států?
Given that it is politically unacceptable and economically risky for the EU and its Member States to take into account credit assessments of private companies and also to have CRAs perform economic functions which should under no circumstances be in the hands of private firms, what immediate action does the Council intend to take in order to remove the right of CRAs to evaluate the economies of Member States?
Ratingové agentury musí projít důkladnou restrukturalizací; soukromé ratingové agentury proto musí mít povolení a je třeba, aby na ně dohlížely veřejné orgány.
There is a need for rating agencies to be thoroughly restructured; private rating agencies must therefore be licensed and supervised by public authorities.
Jaký postoj zaujímá Rada k těmto návrhům?
What is the Council's position on this?
Nejdůležitější ratingové agentury mají v současné chvíli sídlo v USA.
At present, the major rating agencies are US-based.