natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jaký objem finančních prostředků hodlá Komise vyčlenit na zmírnění dopadů odlesňování, přizpůsobení se mu a na jeho omezení v rozvojových zemích, aby v Kodani umožnila přijetí komplexní dohody a dostála svým povinnostem vůči rozvojovému světu?
Which levels of finance does the Commission plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0100/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0100/09
Předmět: Problém omezeného přístupu rozvojových zemí k některým očkovacím látkám
Subject: Problem of limited access of developing countries to some vaccines
Tři čtvrtiny lidstva nemají přístup k očkovací látce proti chřipce typu A(H1N1).
Three quarters of the world’s population have no access to the vaccine against the influenza A(H1N1) virus (‘swine flu’).
Problém spravedlivého přístupu k výsledkům lékařského pokroku opět vyvstává v souvislosti s rizikem pandemie prasečí chřipky (virus A(H1N1)).
The problem of fair access to the most modern medicine has again reared its head in the context of the risk of a swine flu pandemic.
Tyto viry se obvykle vyskytují ve znevýhodněných regionech, kde riziko pandemie samozřejmě hrozí především místnímu obyvatelstvu.
Such viruses generally appear in deprived regions where the local populations are, of course, the first to be affected by the risk of pandemics.
Země jihu tak zemím severu každoročně předávají vzorky chřipkových virů pro vytvoření očkovací látky proti sezónní chřipce.
Each year, the countries of the southern hemisphere provide those of the north with influenza virus samples to update seasonal influenza vaccines.
Před více než dvěma lety Indonésie Světové zdravotnické organizaci oznámila, že odmítá nadále bez kompenzace sdílet vzorky virů chřipky typu A/H5N1 izolované na jejím území.
More than two years ago, Indonesia informed the WHO that it was no longer willing to share, free of change, samples of the A/H5N1 influenza virus isolated on its territory.
Indonésie tak chtěla připoutat pozornost mezinárodního společenství ke skutečnosti, že pro rozvojové země je nezbytné využívat výměny vzorků virů a zejména přístupu ke kvalitním očkovacím látkám proti pandemické chřipce, a to za dostupné ceny.
In this way, Indonesia intended to alert the international community to the need for developing countries to benefit from the exchange of virus samples and, in particular, from access to high-quality vaccines against pandemic strains of influenza at affordable prices.
Sdílení uvedených vzorků bez kompenzace je šokující, přičemž přístup ke kvalitním očkovacím látkám proti pandemiím, a to za dostupnou cenu, by měl být běžný.
The fact that these samples are shared without payment is shocking, whereas the availability of high-quality vaccines against pandemic illnesses at reasonable prices should be the norm.
Může Komise uvést, jaké překážky brání obecnému přístupu rozvojových zemí k očkovacím látkám?
Can the Commission tell us what obstacles stand in the way of generalised access to vaccines for developing countries?
Sdílí Komise názor, že je morálně neobhájitelné nabádat rozvojové země k tomu, aby poskytovaly kmeny nezbytné pro vývoj očkovací látky, a zároveň odmítat požadavek těchto zemí, když oprávněně požadují zdravotnickou ochranu svého obyvatelstva?
Does the Commission share the view that it is morally indefensible to persuade developing countries to provide the strains necessary for the development of a vaccine while the justified calls of these countries to protect the health of their populations are met with flat refusal?
Jaké iniciativy hodlá Komise podniknout s cílem podpořit přístup rozvojových zemí k očkovacím látkám proti chřipce typu A (H1N1)?
What measures does the Commission intend to take to increase the access of developing countries to vaccines against the influenza A(H1N1) virus?
Je Komise kromě této konkrétní akce v souvislosti s pandemií ochotna zahájit kroky s cílem zajistit trvalý přístup rozvojových zemí k očkovacím látkám?
Beyond measures taken in this specific case in the context of the pandemic, is the Commission willing to take action to ensure that developing countries have lasting access to vaccines?
Pokud ano, může Komise uvést opatření, která přijme za účelem zvýšení úrovně zdravotnických infrastruktur v rozvojových zemích, což je naprosto nezbytná podmínka pro spravedlivější přístup k očkovacím látkám?
If so, can the Commission outline the measures to be taken to improve health infrastructure in developing countries, an essential precondition for fairer access to vaccines.
Může Komise také upřesnit způsob, jakým hodlá zapojit významné humanitární činitele, a to jak institucionální, tak činitele občanské společnosti (nevládní organizace) s cílem zaručit co nejširší pokrytí potřeb v této oblasti?
Lastly, can the Commission specify how it intends to involve the major humanitarian actors, both from the institutional sphere and civil society (NGOs), in order to ensure that the needs of as many people as possible are met in this regard?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0101/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0101/09
Předmět: Google a jeho projekt digitalizace světového knižního bohatství
Subject: Google's project to digitise the world's book heritage
Vzhledem k tomu, že:
Bearing in mind the following background:
Komise v listopadu 2008 zahájila projekt Europeana;
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
Komise dne 28. srpna 2009 zahájila veřejnou diskusi o moderním souboru předpisů na podporu digitalizace knih v Evropě;
on 28 August 2009 the Commission launched a public consultation on a modern set of rules to encourage the digitisation of books in Europe;
Komise dne 7. září 2009 pořádala v Bruselu slyšení a na ně navazující řadu schůzí týkající se dohody USA o urovnání sporu ve věci Google Book;
on 7 September 2009 the Commission held a hearing and a series of related meetings in Brussels on the Google Book US Settlement Agreement;
komisařka pro informační společnost a média Viviane Redingová a komisař pro vnitřní trh a služby Charlie McCreevy vydali dne 7. září 2009 společné prohlášení, v němž uvádí, jaké by mohla mít digitalizace knih v Evropě kulturní a hospodářské důsledky, a zdůraznili, že je nezbytné uzpůsobit evropské právní předpisy o autorském právu digitálnímu věku;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Jaký je názor Komise na projekt Google Book Search a na to, jak ovlivní digitalizaci knih v Evropě a práva zainteresovaných stran?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Jaké kroky hodlá Komise v této souvislosti přijmout?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Domnívá se Komise, že právní předpisy o autorském právu Evropské unie je nezbytné upravit?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0102/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
za skupinu S-D,
, on behalf of the S-D Group,
Předmět: Střednědobá finanční pomoc platebním bilancím členských států a sociální podmíněnost
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Některé členské státy se kvůli finanční krizi musely obrátit o pomoc na EU (nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) a na mezinárodní instituce (Mezinárodní měnový fond).
Due to the financial crisis some Member States have had to resort to the assistance of the EU (Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002) and international institutions (International Monetary Fund).
Vzhledem k tomu, že krize velmi těžce doléhá především na nejzranitelnější skupiny obyvatel, je důležité, aby v zemích, kterým je tato pomoc určena, tato opatření přispěla také k posílení sociálních sítí.
Given that the crisis hits the most vulnerable groups of the population even harder, it is important that such assistance measures also contribute to the strengthening of the social safety nets in the beneficiary countries.
Zavedla Komise nějaká opatření, která zajistí, aby finanční pomoc podporovala takové kroky, které jsou sociálně vyvážené a které zohledňují proces sociální ochrany a sociálního začleňování v EU?
Has the Commission introduced any measures to ensure that financial assistance supports actions that are socially balanced and take into account the EU Social Protection and Social Inclusion Process?
Je na členské státy kladen požadavek, aby do svých zpráv zahrnuly hodnocení sociálního dopadu?
Are Member States required to include an evaluation of the social impact in their reports?
V případě, že ano, jak toto hodnocení dopadu ovlivní podmínky pro poskytování pomoci v budoucnu?
If so, how does this evaluation impact on the conditions for future assistance?
Zvážila Komise možnost učinit opatření proto, aby se sociální podmíněnost stala součástí všech budoucích dohod o finanční pomoci ze strany ES?
Has the Commission considered taking action in order to ensure that social conditionality becomes an integral part of any future agreements on financial assistance from the EC?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0103/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Předmět: Mír a spolupráce ve vztazích s Běloruskem a Ruskem
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
Dne 29. září se poblíž vnějších hranic EU skončilo rusko-běloruské vojenské cvičení, které bylo největší za poslední roky.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
Evropská unie by měla na tuto událost reagovat, protože se neoddělitelně týká bezpečnosti členských států a integrity východní politiky EU.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Scénáře zářijového cvičení nazvaného „Západ 2009“ byly mimořádně překvapivé a vyvolaly náš nesouhlas.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Manévry vycházely kromě jiného z předpokladu útoku na běloruské území z území Evropské unie.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Znepokojeni jsme rovněž první částí zářijových manévrů v baltské mořské pánvi, kde byla poprvé nacvičována ochrana plynovodu Nord Stream.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Tento scénář manévrů by mohl být považován za předvoj rostoucí militarizace baltského regionu ze strany Ruské federace.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
To zcela jistě zpochybní neutralitu „neutrálních vod“ a vyvolá bezpečnostní otázky v celém regionu a naruší tím normální vztahy členských států EU v baltském regionu.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Politická úloha Běloruska na těchto manévrech je nejasná.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Program pro východní partnerství, který Minsk přijal, předpokládá rozvoj spolupráce vycházející ze vzájemné dobré vůle a mírového přístupu.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Považujeme za samozřejmé, že nás běloruská vláda bude mít za důvěryhodné partnery, a ne za nepřátele.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Politika Evropské unie je transparentní a předvídatelná.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
Totéž očekáváme od Běloruska.
We expect the same from Belarus.
Pouze v takovém případě bude mít program pro východní partnerství šanci na úspěch.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
Představa Běloruska, které se připojuje k programu východního partnerství, je v rozporu se skutečností, že vláda této země provádí vojenská cvičení, jejichž základním východiskem je obrana proti útoku z území EU.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Stojí za to také zmínit, že manévry byly provedeny ve spolupráci se státem, který pod záminkou „obrany“ útočí na své sousedy.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
Za současné situace, v zájmu kvality vztahů mezi Evropskou unií a Běloruskem, budoucnosti východního partnerství a důvěryhodnosti a integrity východní politiky EU, by reakce představitelů Evropské unie vůči běloruské vládě měla být jasná.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Při zohlednění výše uvedených argumentů žádáme Radu, aby sdělila, zda a jak reagovala Evropská unie na rusko-běloruské manévry, při nichž byly jeden či dva členské státy EU vnímány jako agresor.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Council to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which one or two EU Member States are perceived as aggressors.
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0104/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0104/09
Při zohlednění výše uvedených argumentů žádáme Komisi, aby sdělila, zda a jak reagovala Evropská unie na rusko-běloruské manévry, při nichž byly určité členské státy EU vnímány jako agresor.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Commission to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which certain EU Member States are perceived as aggressors.
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0105/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0105/09
za Výbor pro právní záležitosti ,
, on behalf of the Committee on Legal Affairs ,
Předmět: Prostor svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům - Stockholmský program
Subject: An area of freedom, security and justice serving the citizen - Stockholm programme
Jaké konkrétní kroky bude Rada činit při utváření svého postoje k prostoru svobody, bezpečnosti a práva na příštích pět let, vezme-li se v úvahu, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost bude Unie ve většině případů jednat v rámci řádného legislativního postupu?
What concrete action will the Council take in framing its approach to the area of freedom, security and justice for the next five years, taking account of the fact that upon the entry into force of the Treaty of Lisbon the Union will act in the majority of cases under the ordinary legislative procedure?
Jaký bude další konkrétní postup Rady, má-li se aktualizovat a přizpůsobovat acquis, aby bylo v souladu s novou institucionální situací?
What course of action does it intend to take in particular in order to update and adapt the acquis in conformity with the new institutional situation?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0106/09,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/09
Budou návrhy, které předloží Komise za účelem uvedení acquis v soulad s Lisabonskou smlouvou, takové povahy, aby umožnily účast Evropského parlamentu a národních parlamentů na základě návrhů, které byly upraveny jak z hlediska postupu, tak jejich podstaty?
When the Commission presents its proposals to bring the acquis into line with the Treaty of Lisbon, will they be such as to enable the European Parliament and national parliaments to participate on the basis of proposals which have been revised both as to the procedure and the substance?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0107/09/rev.1,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/09/rev.1
Předmět: Provádění směrnice 2006/123/ES
Subject: Implementation of Directive 2006/123/EC
Při náležitém provedení směrnice o službách na vnitřním trhu (směrnice 2006/123/ES ) budou podniky moci využívat výhod jednotného trhu, spotřebitelé budou chráněni a budou zajištěny sociální záruky.
Proper implementation of the Directive on Services in the Internal Market (Directive 2006/123/EC ) will enable businesses to exploit the advantages of the single market, consumers to be protected and social safeguards to be put in place.
Dojde k harmonizaci vnitrostátních správ, vytvoření jednodušších a rychlejších postupů, které budou pro občany přístupnější, a k podpoře hospodářské soutěže na jednotném trhu.
The directive will streamline national administrations, introduce simpler, quicker and more user-friendly procedures and drive competition in the single market.
Mezi dva nejvýznamnější aspekty směrnice o službách patří ustanovení o tom, že členské státy provedou podrobné prověření svých vnitrostátních právních předpisů, včetně procesu vzájemného hodnocení, a ustanovení o zřízení jednotných kontaktních míst ve všech členských státech.
Two of the most important aspects provided for in the Services Directive are the screening of national legislation by the Member States, including the mutual evaluation process, and the establishment of points of single contact in all the Member States.
Může Rada poskytnout informace o tom:
Can the Council indicate:
zda členské státy dokončily proces prověření právních předpisů a do jaké míry to přispělo k účinnému provedení směrnice o službách?
Whether the Member States have completed the legislative screening process, and the extent to which this has contributed to the effective transposition of the Services Directive;
kolik členských států bude mít funkční jednotné kontaktní místo do vypršení lhůty pro provedení směrnice a budou tato jednotná místa zajišťovat účinný přístup k postupům pro zřízení podniku, včetně informací o sociálních a zaměstnaneckých právech a požadavcích?
How many Member States will have an operational point of single contact by the transposition deadline, and whether these points of contact will offer effective access to business start-up procedures, including information about social requirements and workers’ rights.
S ohledem na odpovědi na výše uvedené otázky, může Rada předložit své hodnocení, pokud jde o to:
In light of its answers to the above, can the Council state its views on the following questions:
zda všechny členské státy dodrží lhůtu pro provedení, která je stanovena na 28. prosince 2009?
Will all the Member States meet the transposition deadline of 28 December 2009?
jaké byly největší problémy, kterým členské státy při provádění směrnice čelily, zejména pak pokud jde o sociální služby?
What have been the biggest challenges faced by the Member States in transposing the Directive, particularly in relation to social services?
jakým způsobem byly zapojeny dotčené zainteresované strany?
How have the interested stakeholders been involved?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0108/09/rev.2,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0108/09/rev.2
Předmět: Provádění směrnice 2005/36/ES
Subject: Implementation of Directive 2005/36/EC
Volný pohyb kvalifikovaných pracovníků z EU má zásadní význam pro fungování vnitřního trhu, neboť podporuje konkurenceschopnost EU a zároveň rozšiřuje osobní a profesní zkušenosti těchto občanů.
Free movement of EU professionals is essential to a well-functioning internal market, enhancing the EU’s competitiveness as well as the personal and professional experience of the individuals concerned.
V tomto ohledu by vzájemné uznávání odborných kvalifikací, jak je upravuje směrnice 2005/36/ES , mělo být dalším krokem kupředu v rámci již dosažených úspěchů.
Mutual recognition of professional qualifications, as regulated by Directive 2005/36/EC , should be a step forward in this respect.
Ani jeden členský stát však nedodržel lhůtu pro provedení směrnice 2005/36/ES ve vnitrostátním právu stanovenou na 20. října 2007.
However, none of the Member States met the deadline of 20 October 2007 for transposing Directive 2005/36/EC.
Ne všechny členské státy tuto směrnici k dnešnímu dni již provedly a některé případy porušování právních předpisů jsou stále nedořešeny.
Not all of the Member States have since transposed the directive, and some infringements are still ongoing.
Více než 20 % stížností, jež obdržela síť pro řešení problémů SOLVIT v roce 2008, se týkalo uznávání odborných kvalifikací.
More than 20% of the complaints received by the SOLVIT problem-solving network in 2008 concerned the recognition of professional qualifications.
Jaké byly hlavní problémy, s nimiž se členské státy potýkaly při provádění směrnice 2005/36/ES?
What are the main problems faced by the Member States in transposing Directive 2005/36/EC?
U kterých profesí se tyto problémy vyskytují v největší míře?
Which are the main professions concerned?
Uznává Komise, že volný pohyb kvalifikovaných pracovníků z EU je třeba zlepšit?
Does the Commission acknowledge that improvements are needed in order to ensure free movement of EU professionals?
Jakým způsobem navrhuje zlepšit přístupnost systému a jak hodlá Komise zajistit, aby byl na celém území EU vzájemně uznáván rostoucí počet nových profesí?
What are its plans with a view to making the system more accessible, and how does it intend to ensure mutual recognition of a growing number of new professions across the EU?
Jaké zásadní překážky zjistila síť SOLVIT?
What substantial obstacles has SOLVIT identified?
Jsou nástroje nezbytné pro účinné provádění vzájemného uznávaní odborných kvalifikací, k nimž patří vnitrostátní kontaktní místa a informační nástroj pro vnitřní trh (IMI), efektivně a řádně využívány všemi členskými státy?
Are the necessary tools for giving full effect to the mutual recognition of professional qualifications, such as the network of national contact points and the Internal Market Information system (IMI), being used effectively and appropriately by all the Member States?
Pokud ne, jak je možno dosáhnout zlepšení?
If not, how can they be improved?
Může Komise předložit časový plán týkající se stavu provádění směrnice 2005/36/ES a jakýchkoli dalších reforem, jež mohou být v budoucnosti zapotřebí?
Can the Commission outline its timetable for monitoring the implementation of Directive 2005/36/EC and of any future reforms that may be needed?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0109/09/rev.1,
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0109/09/rev.1
za skupinu PPE
, on behalf of the PPE Group
Předmět: Dovoz masa ze třetích zemí
Subject: Meat imports from non-Community countries
Potravinový a veterinární úřad (PVÚ) provedl v období od 20. ledna do 2. února 2009 v Brazílii inspekci s cílem ověřit, zda vývoz z této země odpovídá normám Společenství.
The Food and Veterinary Office (FVO) carried out inspections in Brazil between 20 January and 2 February 2009 to check that Brazilian exports comply with Community standards.
Ze zprávy, kterou tento kontrolní orgán Společenství zveřejnil, vyplývá, že některé instituce udělující certifikáty v tomto odvětví nesplňují požadované normy.
From the report published subsequently by the FVO, it would seem that some certification bodies do not meet the standards required.