natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. listopadu 1989 padla Berlínská zeď, která byla po desetiletí symbolem rozdělené Evropy.
November 9, 1989, saw the fall of the Berlin Wall, the symbol of a Europe torn apart.
Od té doby se Evropa změnila k nepoznání.
In the 16 years since then Europe has changed a great deal.
Chceme-li však, aby pozitivní vývoj pokračoval, musíme toto datum brát nejen jako návrat ke svobodě, ale i jako startovní čáru Evropy nové.
But for things to move forward, November 9 has to be seen not just in terms of the anniversary of a return to freedom but also as the departure point for the Europe of the future.
"Zeď hanby" padla s velkou slávou před 16 lety.
It was 16 years ago, amid scenes of jubilation, that the “wall of shame” came tumbling down.
Tehdejší východoněmecký vůdce Erich Honecker přitom svého času tvrdil, že tu bude stát dalších 100 let.
Erich Honecker, the East German leader, had said that it would stand for another 100 years.
Zeď ale neodolala úderům tisíců Berlíňanů, kteří vyrukovali s kladivy hned poté, co zaslechli oznámení politbyra komunistické strany, že "hranice se s okamžitou platností otevírají".
But it was unable to resist the blows of the thousands of Berliners who came with their picks as soon as they heard the Communist Party Politburo’s announcement that “borders are open with immediate effect”.
Do Berlína záhy přispěchali i intelektuálové a umělci z celé Evropy, aby svou přítomností podpořili myšlenku svobody a sjednocení Německa.
Intellectuals and artists rushed from across Europe to show their support for freedom and German unity.
Byl mezi nimi i violoncellista Mstislav Rastropovič, který u zdi zahrál Bachovu suitu.
Among them was the cellist, Mstislav Rostropovitch, who came to play a Bach suite at the foot of the wall.
Statisíce východních Němců projížděly v trabantech narychlo zbudované hraniční přechody, aby spatřily svobodný svět za zdí.
Hundreds of thousands of East Germans drove through the makeshift border posts in their Trabants to see the free world at the other side of the wall.
Za to by předtím riskovali své životy.
Before that time, it would have meant risking their lives if they wanted to cross from east to west.
V Berlíně náhodou právě zasedal i Výbor EP pro právní záležitosti.
As chance would have it, the European Parliament’s Legal Affairs Committee was meeting in Berlin.
Europoslanci se tak stali prvními zahraničními politiky, kteří byli přímými svědky těchto událostí.
MEPs were thus among the first foreign politicians to witness these events as they happened.
Jejich zážitky jistě do určité míry poznamenaly rychlou a rozhodnou podporu, kterou Parlament vyslovil procesu německého sjednocení.
But it was not just the personal experience of some MEPs which accounted for the speed and determination that the Chamber showed in supporting German reunification.
Pád implikoval ale i jinou, a to evropskou dimenzi.
Parliament quickly realised that there was a European dimension to the wall coming down.
Pádem Zdi skončilo i násilné rozdělení národa, které postihlo mnohé německé rodiny.
Indeed, for the Germans themselves, it was the end of the division of an entire nation - and of separation experienced by many families.
Pro Evropu samotnou pak 9. listopad 1989 symbolizuje osvobození její východní části od doktríny komunismu a návrat k hodnotám demokracie a svobody.
For Europe, November 9, 1989, marked the return of its eastern part to the road to democracy and freedom from the communist yoke.
V neposlední řadě to byl konec půl roku trvající studené války a počátek sjednocování evropského kontinentu.
It also marked the end of a cold war that had lasted half a century and, above all, it marked the start of the continent’s unification.
Pád Zdi představoval završení nenásilné revoluce, která začala již mnohem dříve.
The fall of the wall represented the crowning point of a peaceful revolution that had started much earlier.
Tehdejší předsedkyně EP Nicole Fontaineová v projevu k 10. výročí pádu Berlínské zdi zdůraznila, že "Zeď už nestojí jen díky odvaze /.../ řady východoevropských a západoevropských zemí, které s rozhodností bojovaly za svobodu, demokracii a dodržování lidských práv".
As Nicole Fontaine, the then President of the European Parliament, said in a speech given on the tenth anniversary of the fall of the Berlin Wall, “it was made possible thanks to the courage of....various western and east European countries who fought determinedly for freedom, democracy and respect for human rights.”
Devět let po pádu zdi, v roce 1998, začala přístupová jednání EU s šesti kandidátskými zeměmi: Maďarskem, Polskem, Estonskem, Českou republikou, Slovinskem a Kyprem.
In 1998, nine years after the wall came down, six candidate countries (Hungary, Poland, Estonia, the Czech Republic, Slovenia and Cyprus) started negotiations to join the EU.
Roku 2000 je následovalo dalších šest států - Rumunsko, Slovensko, Lotyšsko, Litva, Bulharsko a Malta.
They were followed in 2000 by a further six countries (Romania, the Slovak Republic, Latvia, Lithuania, Bulgaria and Malta).
Na EU, která bude mít brzy 27 členských států, nyní čeká úkol vytvořit budoucnost pro svobodnou a sjednocenou Evropu.
The soon-to-be 27-member strong EU now has the task of creating the future for a free and united Europe.
Rozvojová pomoc a obchod na zasedání EU a států Afriky, Karibiku a Tichomoří
Aid and Trade to dominate joint EU - Africa, Caribbean and Pacific Assembly
Shromáždění AKP-EU
Agriculture is one item on the agenda in Edinburgh
Živelné pohromy, situace v západní Africe a úloha národních parlamentů při dohledu nad rozvojovou pomocí – tato témata jsou na programu zasedání zákonodárců z Evropy, Afriky, Karibiku a Tichomoří, které se uskuteční příští týden v Edinburku.
Natural disasters, the situation in West Africa and the role of national parliaments in overseeing development aid are on the agenda next week when Edinburgh plays host to parliamentarians from Europe, Africa, the Caribbean and countries of the Pacific.
Ve skotském hlavním městě se na Společném parlamentním shromáždění - často nazývaném jen AKT-EU - sejdou zástupci zemí, které podepsaly obchodní dohodu z Cotonou.
Better known under its acronym "ACP-EU", they are in the Scottish capital for a meeting of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly that brings together representatives from countries that have signed the Cotonou Trade agreement.
O čem budou jednat?
What are they debating?
Shromáždění projedná zprávu o zvyšování úlohy národních parlamentů při dohledu nad využíváním rozvojové pomoci.
Next week the Assembly will debate a report on ways of increasing the role of national parliaments in overseeing the use of development aid.
Na programu bude i lepší využívání zemědělských výrobků a nerostného bohatství – zejména v souvislosti s jednáním Světové obchodní organizace (WTO).
They will also debate ways of making better use of agricultural and mining resources - particularly in the context of ongoing World Trade Organisation negotiations.
Poslanci si dále vyslechnou zprávu o "příčinách a následcích přírodních katastrof" a budou se zabývat i situací v západní Africe.
The parliamentarians will also hear a report on the "causes and consequences of natural disasters" and debate the political situation in West Africa.
K těmto tématům pak přijmou usnesení.
They will also adopt resolutions on these subjects.
Europoslankyně a předsedkyně shromáždění Glenys KINNOCKOVÁ před setkáním uvedla, že "konference pro nás bude příležitostí poradit se o společných tématech a prioritách.
Glenys Kinnock MEP, Co-President of the Assembly said ahead of the meeting that "the conference will be an opportunity for us as parliamentarians...to deliberate on the issues and priorities which we share.
K nim patří financování závazků v rámci rozvojových cílů tisíciletí".
This includes...funding for development obligation set by the Millennium Development Goals."
Kdo vlastně shromáždění tvoří?
Who are they?
Společné parlamentní shromáždění se skládá ze 77 europoslanců a 77 poslanců z Afriky, států Karibiku a Tichomoří (AKT).
The Joint Parliamentary Assembly comprises 77 members of the European Parliament and 77 MPs from Africa, the Caribbean and Pacific countries.
Zasedání se konají dvakrát ročně (jednou v členském státě EU a jednou v zemi AKT).
They meet twice a year (once in an EU country, once in an ACP country) to discuss issues related to the Cotonou accord.
Poslanci se na nich zabývají tématy souvisejícími s dohodou z Cotonou.
It is the only institution of its kind in the world.
Chod instituce se řídí společnými, demokratickými pravidly.
The institution is governed by common, democratic rules.
Zasedání v Edinburku proběhne od 19. do 24. listopadu a bude přístupné veřejnosti.
The meeting in Edinburgh lasts from 19 to 24 November and is open to the general public.
Z Beninu do Británie: Hlavním cílem dohody z Cotonou (pojmenované podle hlavního města Beninu, kde byla úmluva v roce 2000 podepsána) je boj proti chudobě, zejména zvýšením obchodních a ekonomických aktivit.
Benin to Britain: The underlying aim of the Cotonou Agreement (named after the capital of Benin where the accord was singed in 2000) is to fight poverty - principally through increased trade and economic activity.
Dohoda se rovněž týká spolupráce na politické, kulturní a společenské úrovni, která má podporovat "mír a bezpečnost" mezi jejími signatáři.
It also covers political, cultural and social cooperation designed to foster "peace and security" between its signatories.
Spolupráce mezi Evropskou unií a státy AKT začala podpisem úmluvy z Yaoundé v roce 1963.
Issues related to the agreement will be debated in Edinburgh.
V letech 1975 až 2000 následovaly úmluvy z Lomé.
This type of relationship between the European Union and ACP states dates back to the 1963 Yaoundé convention and from 1975 to 2000 various Lomé conventions.
Počet účastnických států i rozsah spolupráce se rychle zvýšil.
The number of participants and scope of cooperation has progressively expanded.
20051110STO02203 Domovská stránka shromáždění AKT-EU Výklad dohody z Cotonou Výbor EP pro rozvoj Rozvojové cíle stanovené Spojenými národy Audiokit
20051110STO02203 Homepage of the ACP-EU Assembly Explanation of the Cotonou Agreement EP Development Committee Development Goals set by the United Nations Audiokit
Den příměří: Evropa jako model pro mír
Armistice Day: Europe as a model of peace
Bílá holubice jako symbol míru
The white dove symbolises peace
Je tomu právě 87 let, co utichly zbraně "velké války".
It is now 87 years since the guns of the Great War fell silent.
V té době se jí také říkalo „válka za konec všech válek“, my ji ale bohužel známe jen pod názvem „první světová".
Sadly, we know it as the "first world war" rather than "the war to end all wars" as it was called then.
V současnosti žije už jen několik málo válečných veteránů, kteří si pamatují hrůzy této zákopové války.
Today, there are just a handful of veterans left alive who recall the horror of trench warfare.
11. listopadu a následující neděli si celý svět připomíná oběti nejen první, ale i druhé světové války.
Around the world, 11 November and the Sunday that immediately follows it are marked by reflection and remembrance of the casualties not just of that conflict, but also of the Second World War.
Evropský parlament letos ve své rezoluci k šedesátému výročí konce druhé světové války zdůraznil, že se nesmí zapomínat na minulost, protože "nelze dojít k usmíření bez pravdy a historické paměti".
As the European Parliament said earlier this year in its resolution on the sixtieth anniversary of the end of the Second World War, it is important to keep the memories of the past alive as "there cannot be reconciliation without truth and remembrance".
Příčin, proč k první světové válce došlo, je hned několik.
Indeed, it was the combination of several factors that contributed to the outbreak of the war.
Vznik ozbrojeného konfliktu zapříčinila kombinace několika faktorů: znovu oživený nacionalismus, dlouhodobě neřešené spory, spletitý systém spojenectví, nedorozumění v diplomatických sděleních a závody ve zbrojení .
Exacerbated nationalism, long-standing unresolved disputes, the intricate system of alliances, misunderstandings in diplomatic communications together with the arms races all added fuel to the flames.
Takzvaná „válka za konec všech válek“ byla v mnoha směrech válkou novou.
The so-called "war to end all wars" was new in many ways.
Industrializace Evropy a zejména rozvoj železnic umožnily zásobovat frontu obrovským množstvím vojenského materiálu, ale i vojáků.
The industrialisation of Europe, principally the development of the railway, made it possible to supply the frontline with vast amounts of men and material.
To celý konflikt ještě více vystupňovalo a učinilo z něj hrůznou válku, ve které se bojovalo až do naprostého vyčerpání.
This intensified the conflict and made it a gruesome war of attrition.
Proslula nejen bojem v zákopech, prvním masivním leteckým bombardováním, ale také nasazením tanků a otravného plynu.
The war became infamous for the trenches, the first large-scale bombing from the air and the use of tanks and poison gas.
Počet obětí přesáhnul 31 miliónů s více než 9 milióny vojáky, kteří přišli o život přímo na bitevních polích.
The number of casualties surpassed 31 million including more than 9 million killed on the battlefield.
Válka zásadním způsobem změnila mapu Evropy.
The war led to a dramatic redrawing of the European map.
Čtyři císařství (německé, turecké ruské a rakouskouherské) se rozpadla a nahradily je nástupnické státy.
Four empires (the German, Ottoman, Russian and Austro-Hungarian) were shattered and replaced by several succession states.
Ohromné krveprolití však bohužel neznamenalo období míru.
Unfortunately the wholesale bloodshed did not lead to an era of peace.
Evropa si musela prožít další světovou válku, než si uvědomila, že spory je nutné řešit větší komunikací a spoluprací a nikoliv se zbraní v ruce.
Europe had to suffer through another world war before it was forced to recognise that disputes should be settled through enhanced communication and cooperation rather than through fighting.
20051110STO02207 Rezoluce Evropského parlamentu k šedesátému výročí konce druhé světové války v Evropě 8. května 1945 Projev k výročí památky konce druhé světové války v Evropě
20051110STO02207 EP resolution on the sixtieth anniversary of the end of the Second World War in Europe on 8 May 1945 Statement on the commemoration of the end of the Second World War in Europe
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0180 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0180 0 NOT XML V0//EN
EP naléhá na včasnou digitalizaci rozhlasového a televizního vysílání
MEPs call on Member States to publish digital switchover plans
Informační společnost
Information society
Tímto usnesením Evropský parlament reaguje na skutečnost, že některé členské země dosud příslušné plány nezveřejnily.
Parliament calls on the Member States to ensure that policy interventions carried out to secure and accelerate digital switchover are transparent, justified, proportionate and non discriminatory.
Evropská komise přitom navrhuje ukončit analogové vysílání v celé EU do roku 2012.
The House calls on the European Commission to lay down clearly defined policy objectives to ensure the widest possible penetration of the new and innovative services.
USA plánují ukončit pozemní analogové vysílání do roku 2009, Jižní Korea do roku 2010 a Japonsko do roku 2012, upozorňuje Parlament.
MEPs call on the European Commission to ensure that the research and development is completed at an early stage in the interests of penetration, also, by the new non broadcasting digital services.
Pro Evropskou unii z toho vyplývá, že "je naprosto nezbytné, aby nezaostávala za svými hlavními soupeři".
Parliament calls on the European Commission and the Member States to provide for a sufficient level of harmonisation of approaches and regulation regarding the spectrum dividend, particularly in order to be able to satisfy any future demand for pan-European services.
Aby se neprohlubovalo digitální rozdělení společnosti, mají členské státy podle Parlamentu ještě před přechodem na digitální vysílání zajistit patřičná opatření, včetně zmírnění nákladů na pořízení nového vybavení.
In order to ensure that the digital divide in society is not exacerbated, the House calls on the Member States to ensure, as soon as possible, that there are adequate provisions in place prior to the transition from analogue to digital, including funding and intelligible information, which will mitigate the cost of conversion for those elements in society who will have difficulty in procuring and financing the necessary replacement equipment.
Komisi a členské státy Parlament vyzývá, aby zajistily dostatečnou harmonizaci v přidělování spektra s cílem uspokojit budoucí poptávku po celoevropských službách.
MEP say that regulation of the various additional services transmitted alongside digital broadcasts on the same network should be carried out by making a distinction appropriate to their nature: content services related to broadcasting, other content services and services related to telecommunications.
Přechod na digitální vysílání EP označuje za přínos na všech úrovních, neboť umožní jak nové a vylepšené vysílání, tak rozdělení primárního spektra na jiné účely; navíc zvýší hospodářskou soutěž a modernizaci.
Finally, MEPs call on the European Commission and the Member States to ensure perfect interoperability and technological neutrality in order to provide a level playing field for all operators and to boost European innovation.
Komisi dále EP vyzývá k zásahům proti vytváření vertikálních překážek a horizontálních monopolů.
Member States not listed have either yet to indicate their plans or have not yet indicated a switch-off date.
Státy by podle poslanců měly podporovat jen externí digitální přijímače ("set-top-boxy") , včetně otevřených standardů, jako je systém multimediální domácí platformy.
The US plans to terminate terrestrial analogue broadcasting by 1 January 2009,
Evropská komise má zajistit jasné rozlišování mezi regulací vysílání elektronických signálů a infrastruktury a regulací obsahu (včetně audiovizuálního obsahu).
South Korea announced to switch off terrestrial analogue broadcasting by end 2010 and Japan by 2011.
Rozprava o údajných "tajných věznicích" CIA v Evropě
MEPs concerned about Secret detention centres in Europe
Eurokomisař pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost Franco FRATTINI v rozpravě zdůraznil možnost uvalit na členské státy EU sankce, pokud by se zprávy o údajné existenci takových věznic na jejich území potvrdily.
Many Member States, he recalled, had already made statements on the issue and have categorically denied the allegations.
Šlo by totiž o závažné porušení evropských i národních zákonů, na což poukázala i řada europoslanců.
If such centres did exist, he said, it would be a grave infringement of both European and national law.
Přes všechen soucit s oběťmi teroru je třeba postupovat v souladu se základními lidskými právy a právním státem, dodal.
He went on to say that "we all feel solidarity with the victims of terrorism," but "every step must be taken in respect fundamental human rights and the rule of law."
Jejich připadné zadržování na území členských států EU označila za nepřijatelné.
Mrs Roure asked Commissioner Frattini what measures the EC would take to ensure that "all Charters that govern Human Rights are upheld in the EU."
Francouzska Hélène FLAUTREOVÁ jménem klubu Zelených (Greens/EFA) zdůraznila, že pokud by se informace o údajných věznicích potvrdily, šlo by i o porušení Úmluvy OSN proti mučení.
Hélène FLAUTRE (FR), for the Greens/EFA group, welcomed the opportunity to have this debate and said that if these allegations were true then they represented "a violation or articles 3, 5 and 6 of the UN Convention against Torture."
Italský poslanec Vittorio AGNOLETTO jménem frakce komunistů (GUE/NGL) ostře kritizoval prohlášení FRATTINIHO .
Vittorio AGNOLETTO ( IT), speaking for the GUE/NGL group, said that Commissioner Frattini's statement reminded him of the "three monkeys - hear nothing, see nothing, say nothing".
Unie se jimi podle něho ale dostatečně nezabývala.
The EU, he said, had not done enough to investigate the matter.
Polák Ryszard CZARNECKI jménem nezařazených poslanců (NA) připomněl, že se záležitost týká i jeho země.
He also stated that 22 US intelligence agents had been involved in the kidnapping of an Imam violating the sovereignty of a European state.
Nová polská vláda sice popřela existenci údajných vězeňských zařízení, to se však netýká minulosti.
Ryszard CZARNECKI ( PL), speaking as a non-attached MEP, said that the issue affected Poland.
Polská média podle něho existenci internačních táborů potvrdila.
The Polish government had made statements denying the existence of camps but this only applied to the present and not the past.
Pokud by se tato tvrzení potvrdila, šlo by o hrubé porušení Smlouvy o EU, reagoval komisař FRATTINI .
Commissioner Frattini, responding to the debate, said that the whole House supported the principles of the absolute respect for human life and the dignity of the individual.
To by vedlo k politickým sankcím proti členským státům, které se na takových praktikách podílely.
Were the allegations to be proven, it would constitute a grave breach of the Treaty of the European Union and would lead to political sanctions being taken against the Member States concerned.
Případnými důkazy se podle něho musejí zabývat národní vyšetřovací orgány.
If evidence was provided, it would be an issue for a criminal investigation at national level.
FRATTINI stejně jako poslanec AGNOLETTO připomněl, že Itálie vyšetřuje únos italského občana egyptského původu podezřelého z terorismu agenty CIA.
He recalled that, at the moment, the Italian authorities were investigating alleged action of CIA operatives in Italy.
Komise podle FRATTINIHO zintensivnila kontakty s americkým Senátem a Kongresem.
The Commission was, he said, intensifying its contacts with the US Senate and Congress.
Osočování však podle něho není správnou reakcí.
Indignation expressed by MEPs was not the answer to this issue.
Na rozsáhlé vyšetřování včetně důkazového materiálu z členských států nemá Komise pravomoci.
The Commission could not carry out a full scaled enquiry obliging Member States to handover documents as the Commission did not have such powers.
Jejich zvýšení by přinesla Evropská ústava, dodal.
The Commission, he said, did not have the same powers as a national judge.
O údajných internačních zařízeních americké tajné služby CIA a domnělém využívání leteckých základen v některých členských státech EU pro převoz osob podezřelých z terorismu informoval deník The Washington Post s odvoláním na tvrzení Human Rights Watch.
Had the European Constitution been in force, it would have been easier he said, for the Commission to investigate and obtain answers.
EP chce zvýšit pomoc na odstavení Bohunic
Financial resources for the decommissioning of nuclear power plants/Financing closure of the Bohunice VI nuclear power plant
Evropský parlament žádá zvýšení finanční pomoci Evropské unie na definitivní odstavení dvou nejstarších reaktorů jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice.
Parliament adopted an own-initiative report on the question of the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants.
Slovensko se k jejich vyřazení z provozu zavázalo ve smlouvě o vstupu do EU.
Parliament also adopted a consultation report concerning the implementation of protocol No 9 on the Bohunice V1 nuclear power plant in Slovakia.
Zpravodajka Rebecca HARMSOVÁ (Greens/EFA, DE) se na protest proti navýšení pomoci od autorství zprávy distancovala a vyzvala k jejímu zamítnutí.
According to the European Commission, it is a fair assumption that 50 to 60 of the 155 reactors currently operating in the enlarged European Union will need to be decommissioned by 2025.
Pro nicméně hlasovalo 377 europoslanců, proti bylo 222 a 59 se hlasování zdrželo.
At the moment, the decommissioning strategies and the mode of management chosen for financial resources differ widely between the Member States.