natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- průzkumná loď patřící norské společnosti plující pod panamskou vlajkou, která z pověření Kyperské republiky prováděla průzkum v kyperské výlučné ekonomické zóně (27 námořních mil od severního pobřeží ostrova) byla dne 13. listopadu 2008 pronásledována tureckými válečnými loděmi;
- a research vessel belonging to a Norwegian company, sailing under a Panamanian flag, which was conducting research in Cyprus’s Exclusive Economic Zone (EEZ)(27 nautical miles off the island’s north coast) on behalf of the Republic of Cyprus was harassed by Turkish warships on 13 November 2008;
- ve třech jiných případech, 19., 21. a 24. listopadu 2008, turecké válečné lodě pronásledovaly průzkumná plavidla, která prováděla oceánografický průzkum v kyperské výlučné ekonomické zóně z pověření Kyperské republiky.
- on three other occasions, on 19, 21 and 24 November 2008, Turkish warships harassed research vessels which were conducting oceanographic research in Cyprus’s EEZ on behalf of the Republic of Cyprus.
Nyní Turecko v souvislosti se zahájením vrtů ve výlučné ekonomické zóně Kyperské republiky otevřeně a opakovaně na nejvyšší vládní úrovni vyhrožovalo, že vyšle válečné lodě a uzavře „dohodu“ o průzkumu výlučné ekonomické zóny Kyperské republiky s neuznanou Severokyperskou tureckou republikou namísto toho, aby tak učinilo se samotnou Kyperskou republikou.
Now Turkey, in the light of the drilling process that has begun in the EEZ of the Republic of Cyprus, has threatened openly and repeatedly at the highest possible governmental level to dispatch warships, conclude an ‘agreement’ with the non-recognised ‘TRNC’ on exploring the EEZ of the Republic of Cyprus instead of doing so with the Republic of Cyprus per se.
Turecká vláda tak vyhrocuje svou agresivní činnost jak vůči Kyperské republice (která je členským státem EU), tak proti míru a stabilitě ve Středozemním moři.
Thus the Turkish Government is bringing to a head its aggressive activities vis-à-vis both the Republic of Cyprus (the latter being an EU Member State) and peace and stability in the Mediterranean Sea.
Tyto hrozby zároveň ohrožují proces mírového řešení kyperského problému.
At the same time such threats endanger the peace process on a resolution of the Cyprus problem.
Jak je vám známo, Úmluva OSN o mořském právu byla ratifikována Evropskou unií (10. prosince 1998), a proto tvoří součást acquis communautaire .
As you know ‘The United Nations Convention on the Law of the Sea’ was ratified by the European Union (10 December 1998) and consequently constitutes part of the acquis communautaire.
Jako taková je Úmluva o mořském právu součástí acquis Společenství, které by mělo Turecko spolu se všemi ostatními zeměmi, které mají zájem o přistoupení k EU, přijmout a uplatňovat.
As such, the Convention on the Law of the Sea is indeed part of the Community acquis, which Turkey along with all other countries interested in acceding to the EU is expected to adopt and enforce.
Vzhledem k tomu, že turecká vláda ohrožuje svrchovaná práva členského státu a porušuje práva Společenství tím, že stupňuje do krajnosti své faktické činy, které ohrožují mírový proces a stabilitu ve Středozemním moři, klademe Komisi tyto otázky:
Since the Turkish Government is jeopardising the sovereign rights of a Member State and violating Community law in bringing to a climax its de facto acts which are endangering the peace process and jeopardising stability in the Mediterranean Sea, the Commission is asked the following questions:
Jaký je její názor na současné hrozby vůči členskému státu EU?
What is its view regarding the current threats against a Member State?
Jaké jsou její záměry, pokud jde o tyto hrozby Turecka?
What are its intentions vis-à-vis these Turkish threats?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000209/2011
Question for oral answer O-000209/2011
za skupinu PPE Předmět: Podpora EU uprchlíkům v Tunisku
on behalf of the PPE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000210/2011
Question for oral answer O-000210/2011
za skupinu Verts/ALE Předmět: Směrnice o uchovávání údajů
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Data Retention Directive
Hodnotící zpráva Komise o směrnici o uchovávání údajů (směrnice 2006/24/ES) zveřejněná dne 18. dubna 2011 dochází k závěru, že v provádění předpisů v oblasti účelového omezení uchovávání údajů, přístupu k údajům, lhůty pro uchovávání údajů, ochrany a bezpečnosti údajů a statistiky existují velké rozdíly a tři členské státy směrnici porušují, neboť jejich příslušné ústavní soudy zrušily vnitrostátní předpisy provádějící tuto směrnici; zatímco s uvedenými třemi zeměmi je vedeno nebo jim hrozí soudní řízení, proti zemím, v jejichž případě Komise shledala, že směrnici provedly neadekvátně, takže nejsou náležitě chráněna základní práva občanů, nebyla obdobná opatření navržena;
The Commission’s evaluation report on the Data Retention Directive (Directive 2006/24/EC) presented on 18 April 2011 concludes there are significant differences between transposing legislation in the areas of purpose limitation, access to data, periods of retention, data protection and data security and statistics, Three Member States have been in breach of the directive since their transposing legislation was annulled by their respective constitutional courts; while these three countries are the subject of, or have been threatened with, legal action, no similar action has been proposed regarding countries that are identified by the Commission as having badly transposed in ways which fail to give adequate protection to citizens’ fundamental rights;
Směrnice plně nesjednotila přístup k uchovávání údajů a nevytvořila rovné podmínky pro provozovatele.
The Directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level playing-field for operators.
Podle evropského inspektora ochrany údajů směrnice porušuje základní práva na soukromí a na ochranu údajů a mohla by tuto oblast upravovat způsobem, který soukromí narušuje méně.
According to the EDPS, the Data Retention Directive runs counter to fundamental rights to privacy and data protection and could have been regulated in a less privacy-intrusive way.
Z jakého důvodu se Komise domnívá, že v současné situaci není její zákonnou povinností tuto směrnici zrušit, když hodnotící zpráva neprokázala její nezbytnost?
On what basis does the Commission believe that it is not currently under a legal obligation to repeal the directive, as the evaluation report could not prove its necessity?
Proč Komise v hodnotící zprávě odmítla koncepci zajišťování údajů (tzv. quick freeze)?
On what basis did the Commission reject the concept of data preservation (‘quick freeze’) in the evaluation report?
Proč má Komise stále v úmyslu zahájit proti určitým členským státům řízení ve věci porušení povinnosti, když se domnívá, že je nezbytné směrnici a následně všechny vnitrostátní prováděcí předpisy zrevidovat?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently any national transposing legislation?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000211/2011
Question for oral answer O-000211/2011
za skupinu ECR Předmět: Bezpečnostní skenery
on behalf of the ECR Group Subject: Security scanners
Tento návrh může proto vážně ohrozit právo na soukromí a ochranu osobních údajů občanů EU.
This proposal may therefore have a serious impact on the right of EU citizens to privacy and data protection.
Jak Komise hodlá zajistit, aby ustanovení týkající se snímků těla zaručovala, že budou plně respektována základní práva na ochranu soukromí a osobních údajů?
How is the Commission going to make sure the provisions on body images ensure that fundamental rights to privacy and data protection are fully respected?
Jak bude zajištěna ochrana totožnosti cestujících?
How will passengers’ identity be protected?
Jak bude zaručena bezpečnost osobních údajů, které jsou na letištích zaznamenávány tělesnými skenery?
How will the security of personal data recorded by the body scanners be guaranteed?
Sdílí Komise rovněž názor, že bezpečnostní skenery jsou užitečnou součástí účinnějších bezpečnostních postupů v celé EU, ale že systémy využívání přeshraničních zpravodajských informací, opatření k boji proti terorismu a používání centrálních rezervačních systémů a profilování cestujících pro odhalení potenciálních teroristů je třeba posílit?
Does the Commission also share the view that security scanners are a useful part of more effective security procedures across the EU, but that cross-border intelligence, counter-terrorism measures and the use of central reservation systems and passenger profiling to identify potential terrorists need to be strengthened?
Jaký má Komise názor na postoj Parlamentu, vyjádřený v bodu 56 výše zmíněné zprávy z července 2011, že závazná opatření pro odvětví bezpečnosti letecké dopravy, která mají tak velký dopad na základní lidská práva, musí být přijímána řádným legislativním postupem?
What is the Commission’s view on Parliament’s position, as expressed in Paragraph 56 of its aforementioned July 2011 report, that binding measures for the aviation security sector which have such a great impact on people’s fundamental rights must be adopted via the ordinary legislative procedure?
Parlament by se díky tomu mohl i nadále aktivně podílet na rozhodnutích tohoto charakteru, která vyžadují náležitou úroveň transparentnosti.
This would allow Parliament to remain actively involved in decisions of this nature, which require an appropriate level of transparency.
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000212/2011
Question for oral answer O-000212/2011
za Výbor pro rozvoj Předmět: Politika EU v oblasti biomasy a její dopady na rozvoj
on behalf of the Committee on Development Subject: EU biomass policy and its impact on development
Rada Evropské unie v dubnu 2009 přijala směrnici, která zavádí společný rámec EU na podporu využívání energie z obnovitelných zdrojů (směrnice 2009/28/ES).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Cílem tohoto legislativního aktu je dosáhnout do roku 2020 toho, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie EU činil 20 % a aby podíl energie z obnovitelných zdrojů na spotřebě energie v dopravě v každém členském státě dosáhl 10 %.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Přestože směrnice prosazuje výrazný nárůst produkce biomasy a jejího využití k výrobě energie – a to za současného požadavku, aby se její podíl do roku 2020 zdvojnásobil – neexistuje pevný rámec, který by zajišťoval udržitelnou produkci biomasy a její udržitelné využití na výrobu energie.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Získávání dřevní biomasy má navíc potenciálně škodlivý dopad na lesy v rozvojových zemích, poněvadž může vést k přeměně přírodních lesů, mokřadů atp. na plantáže biopalivových surovin.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Jaké kroky hodlá Rada podniknout k zajištění toho, aby biomasa používaná k výrobě energie byla udržitelná a slučitelná s udržitelným hospodařením s lesy v EU i za jejími hranicemi?
What are the measures that the Council intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Jak vyhoví politika EU v oblasti biomasy závazkům, které přijala Komise v rámci dobrovolných dohod o partnerství týkajících se prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví (FLEGT), a dále závazkům týkajícím se změny klimatu vyplývajícím z programu pro snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů (REDD) a z nagojské deklarace týkající se biologické rozmanitosti v kontextu rozvojové spolupráce?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Jak zajistí Rada soudržnou politiku, která poskytne ochranu lesům a zvýší jejich odolnost vůči změně klimatu stanovením kritérií, jež zabrání negativním klimatickým, environmentálním a společenským dopadům využívání produkce biomasy k výrobě energie?
How will the Council ensure a coherent policy that will protect forests and increase their resilience to climate change by developing criteria that prevent negative climate, environmental and social impacts from the use of production of biomass for energy?
Má Rada nějaké informace o tom, jak velký objem biomasy určené k výrobě energie se již dováží a ze kterých regionů bude takováto biomasa pocházet v blízké budoucnosti?
Does the Council have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000213/2011
Question for oral answer O-000213/2011
Přestože směrnice prosazuje výrazný nárůst produkce a využití biomasy k výrobě energie – přičemž požaduje zdvojnásobit její podíl do roku 2020 – neexistuje pevný rámec, který by zajišťoval udržitelnou produkci biomasy a její využití na výrobu energie.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Kromě toho může mít dřevní biomasa škodlivý vliv na lesy v rozvojových zemích, protože by mohla způsobit přeměnu přirozených lesů, mokřadů atd. na zemědělské plochy, na kterých se pěstují suroviny pro výrobu biopaliv.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Jaká opatření hodlá Komise přijmout s cílem zajistit, aby byla biomasa používaná k výrobě energie udržitelná a odpovídala udržitelnému lesnímu hospodářství v rámci EU i mimo ni?
What are the measures that the Commission intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Jak bude politika EU v oblasti biomasy splňovat závazky, které přijala Komise v rámci dohod o dobrovolném partnerství v oblasti prosazování práva, správy a obchodu v lesnictví (FLEGT), závazky v oblasti změny klimatu v rámci snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů (REDD) a deklarace z konference v Nagoji o biologické rozmanitosti v rozvojové spolupráci?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Zohlední Komise tyto otázky při nadcházejícím přezkumu kritérií udržitelnosti platných pro pevnou biomasu a bioplyn (který se má uskutečnit do konce roku 2011)?
Will the Commission take these issues into account in its upcoming review concerning sustainability criteria for solid biomass and biogas (due by the end of 2011)?
Má Komise informace o tom, kolik biomasy pro výrobu energie se již dováží a z kterých regionů se bude dovážet v blízké budoucnosti?
Does the Commission have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000214/2011
Question for oral answer O-000214/2011
za Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Předmět: Ohrožení veřejného zdraví z důvodu antimikrobiální rezistence
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Public health threat of antimicrobial resistance
V červnu 2011 navštívila delegace Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Evropského parlamentu Evropskou agenturu pro léčivé přípravky v Londýně.
In June 2011 a delegation from Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety visited the European Medicines Agency in London.
Během návštěvy vyjádřily jak agentura, tak delegace své znepokojení nad rostoucí rezistenci vůči antimikrobiálním látkám, především antibiotikům.
During this visit both the Agency and the delegation expressed their concerns about the increasing resistance to antimicrobials, particularly antibiotics.
Společná odborná zpráva agentury a Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) dospěla již v roce 2009 k závěru, že v EU umírá každý rok na infekce způsobené bakteriemi, které jsou odolné vůči mnoha lékům, minimálně 25 000 pacientů a že infekce způsobené těmito bakteriemi mají v EU každý rok za následek další náklady na zdravotní péči a vedou ke ztrátě produktivity ve výši minimálně 1,5 miliardy EUR .
A joint technical report from the Agency and the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) had already concluded in 2009 that at least 25 000 patients in the EU die each year from infections caused by bacteria that are resistant to many medicines, and that in the EU infections caused by these bacteria result in extra healthcare costs and productivity losses of at least EUR 1.5 billion each year .
Zpráva Komise o doporučeních Rady z roku 2001 a průzkum Eurobarometru provedený v roce 2010 zjistily řadu nedostatků a mezer při propagaci uvážlivého používání antimikrobiálních látek.
A Commission Report on the 2001 Council Recommendations and the 2010 Eurobarometer survey identified a series of shortfalls and gaps in the promotion of the prudent use of antimicrobials.
Problém zhoršuje skutečnost, že v posledních několika letech byl schválen jen malý počet nových antimikrobiálních látek, což může vést ke stále obtížnější léčbě infekcí v budoucnu.
The problem is made worse by the fact that only a small number of new antimicrobials have been authorised over the past few years, a situation which may lead to infections becoming more difficult to treat in the future.
Antimikrobiální rezistence je rostoucím problémem jak v případě lidí, tak v případě zvířat.
Antimicrobial resistance is a growing problem in both humans and animals.
Rezistence se může rozšířit ze zvířat na člověka přes potravinový řetězec nebo přímým kontaktem.
Resistance can spread from animals to humans through the food chain or during direct contact.
Antimikrobiální rezistence je jev, který má jednoznačně přeshraniční dopad.
Antimicrobial resistance is a phenomenon which clearly has cross-border implications.
Mohla by Rada vysvětlit, jakým způsobem hodlá prostřednictvím budoucích iniciativ EU, včetně legislativních návrhů, řešit problém antimikrobiální rezistence, zejména pokud jde o:
Could the Council explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
1. uvážlivé používání antimikrobiálních látek schválených pro lidi a zvířata;
1. the prudent use of authorised antimicrobials for humans and for animals;
2. potřebu pobídek investic do nových antimikrobiálních látek;
2. the need for incentives to invest in new antimicrobials;
3. to, do jaké míry antimikrobiální rezistence zvyšuje výdaje na veřejné zdravotnictví v členských státech?
3. the extent to which antimicrobial resistance increases public health expenditures in the Member States?
„Bakteriální výzva: čas konat“, společná odborná zpráva ECDC/EMEA, září 2009 Pracovní dokument útvarů Komise, dokument přiložený ke druhé zprávě Komise Radě vycházející ze zpráv členských států o provádění doporučení Rady (2002/77/ES) o uvážlivém používání antimikrobiálních látek v humánní medicíně
‘The bacterial challenge: time to react’, ECDC/EMEA Joint Technical Report, September 2009 Commission Staff Working Document, Accompanying document to the second report from the Commission to the Council on the basis of Member States’ reports on the implementation of the Council Recommendation (2002/77/EC) on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000215/2011
Question for oral answer O-000215/2011
Mohla by Komise vysvětlit, jakým způsobem hodlá prostřednictvím budoucích iniciativ EU, včetně legislativních návrhů, řešit problém antimikrobiální rezistence, zejména pokud jde o:
Could the Commission explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000216/2011
Question for oral answer O-000216/2011
za Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Předmět: Konference o změně klimatu v Durbanu (COP 17)
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Climate change conference in Durban (COP 17)
Jaké kroky podniká Rada pro to, aby konference o změně klimatu v Durbanu přinesla hmatatelné výsledky, a zejména konkrétní pokrok, pokud jde o:
What steps is the Council taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
– dohodu o druhém kontrolním období Kjótského protokolu,
– agreement on the second commitment period under the Kyoto Protocol;
– rozšířenou všeobecnou celosvětovou dohodu zahrnující všechny strany a
– a broader comprehensive global agreement involving all parties; and
– provádění cancúnských dohod?
– implementation of the Cancún Agreements?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000217/2011
Question for oral answer O-000217/2011
Jaké kroky podniká Komise pro to, aby konference o změně klimatu v Durbanu přinesla hmatatelné výsledky, a zejména konkrétní pokrok, pokud jde o:
What steps is the Commission taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000218/2011
Question for oral answer O-000218/2011
za skupinu ALDE Předmět: Přistoupení Bulharska a Rumunska k Schengenské dohodě
on behalf of the ALDE Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Dne 8. června 2011 schválil Evropský parlament přistoupení Bulharska a Rumunska do schengenského prostoru 487 hlasy pro a 77 proti, přičemž 29 poslanců se zdrželo hlasování.
On 8 June 2011, the European Parliament decided to give the green light to Bulgaria and Romania’s accession to the Schengen area, with 487 votes in favour, 77 against and 29 abstentions.
Hlasování proběhlo poté, co závěry zprávy Komise o pokroku ukázaly, že obě země splnily veškerá technická a právní kritéria pro přistoupení do schengenského prostoru, včetně politiky udělování vízových povolení, policejní spolupráce, připravenosti na připojení k Schengenskému informačnímu systému a jeho používání, ochrany údajů a kontrol na pozemních, námořních a vzdušných hranicích.
This vote took place after the Commission’s progress reports concluded that both countries met all the technical and legal criteria for joining the Schengen area, including visa issuance policy, police cooperation, readiness to connect to and use the Schengen Information System, data protection and control of land, sea and air borders.