natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Odborový svaz policie Slovenska, OzP Slovensko, uspořádal zákonnou demonstraci, které se zúčastnilo více než 3 000 policistů.
The Slovak Police Union, OzP Slovakia, organised a lawful demonstration in which over 3 000 police officers took part.
Po této demonstraci degradoval ministr vnitra Vladimír Palko vysokého policejního důstojníka, předsedu OzP Miroslava Litvu.
Following the demonstration, the Interior Minister, Vladimir Palko, demoted Miroslav Litva, OzP President, from his senior police rank.
Ministr Palko pohrozil, že proti každému příslušníkovi policie, který se zúčastní dalších demonstrací, bude použito disciplinární řízení.
Mr Palko has also threatened disciplinary action against any police officer participating in further demonstrations.
Může Komise urychleně objasnit, zda lze konání slovenské vlády považovat za porušení článku 6 Smlouvy o EU?
Can the Commission clarify, as a matter of urgency, whether the actions of the Slovakian Government constitute an infringement of Article 6 of the TEU?
Základním předpokladem pro vytvoření společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva v EU je podle hlavy VI Smlouvy o EU zajistit občanům stejně vysokou úroveň prosazování právních norem v celé EU.
A primary condition for the establishment of a common area of freedom, security and justice in the EU, as established in Title VI of the TEU, is to ensure that citizens employ the same high level of law enforcement standards throughout the EU.
Jak lze očekávat, že policie bude ctít naše demokratická práva EU, pokud její příslušníci nemají stejná práva jako ostatní občané EU?
How can the police be expected to cherish our EU democratic rights if they do not have the same rights as other EU citizens?
Rozhodnutí o remilitarizaci představuje pro příslušníky policie omezení práv jednotlivce, které zaručuje Evropská úmluva o lidských právech a Listina základních práv a svobod, zejména článek 5 a článek 6, které zdůrazňují, že všichni občané mají právo na přístup ke spravedlnosti a na spravedlivý soudní proces.
The decision to remilitarise constitutes a restriction of the individual rights of police officers guaranteed in the European Convention on Human Rights and their Charter of Fundamental Rights and Freedoms, in particular Article 5 and 6 thereof, which guarantee that all citizens have the right to equal access to the law and a fair trial.
S tím je spojena nestrannost občanských soudců.
This involves the impartiality of civilian judges.
U vojenských soudů jsou však soudci příslušníky vojska, a proto by policejní důstojníci neměli stejná práva jako ostatní občané EU.
However, in military courts, judges are military personnel, and police officers would, therefore, not have the same rights as other EU citizens.
Rozhodnutí slovenské vlády tedy není v souladu s Evropskou úmluvou a s doporučením 2000/10 k Evropskému kodexu policejní etiky, které vydal Výbor ministrů Rady Evropy .
The Slovak Government's decision is, therefore, not in line with the European Convention and Recommendation 2000/10 on the European Code of Police Ethics of the Council of Europe's Committee of Ministers.
Členství v Evropské unii podle kodaňských kritérií vyžaduje, aby všechny členské státy EU dodržovaly závazky vyplývající ze základních hodnot EU.
Membership of the European Union, as stipulated in the Copenhagen Criteria, requires all EU Member States to respect their commitments to our fundamental EU values.
Jasně to stanoví závěry Evropské rady z roku 1993.
This is absolutely clear in the Conclusion by the European Council of 1993.
Jak tedy Komise zamýšlí jednat, pokud slovenská vláda nedodržuje své závazky člena EU?
If the Slovak government is not respecting its obligations as an EU Member State, what action will the Commission take?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0111/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0111/05
Předmět: Sankce EU v odvětví rybářství
Subject: EU sanctions in the fisheries sector
V případě všech závažných porušení předpisů a nařízení EU v oblasti rybářství musí být důsledně uplatňovány sankce.
Sanctions must be imposed wherever serious violations of EU fisheries rules and regulations occur.
V současné době se v členských státech EU řeší 86 % všech závažných přestupků v odvětví rybářství uložením sankcí ve správním řízení a 14 % v trestním řízení.
EU Member States currently deal with 86% of all serious offences in the sector by means of administrative sanctions, 14% thereof result in criminal proceedings.
Souhlasí Komise s tím, že:
Does the Commission share the view that:
sankce a tresty v odvětví rybářství musí být ve všech členských zemích EU úměrné spáchaným činům,
sanctions and penalties in the fisheries sector in all EU Member States must be proportionate to the offences committed,
sankce musí být spravedlivé a nediskriminační vůči státním příslušníkům jiných států,
sanctions must be fair and non-discriminatory as between nationals and non-nationals,
ve všech členských státech musí existovat soulad mezi stupněm sankcí použitelných na podobné přestupky,
the level of sanctions applicable for similar offences must be consistent in all Member States,
všechny drobné přestupky týkající se rybářství by neměly být považovány za trestné činy.
all minor fishery offences should be decriminalised?
Dává Komise v případě chování, které vážně poškozuje pravidla společné rybářské politiky, přednost správním nebo trestním sankcím?
Furthermore, would the Commission opt for administrative or criminal sanctions in the case of conduct that seriously infringes the rules of the common fisheries policy?
Přezkoumá rovněž Komise celou problematiku sankcí v oblasti rybářství jako naléhavou záležitost a zváží navržení přístupu, který je harmonizovanější než současný přístup?
Will the Commission also review the entire issue of sanctions in the fisheries sector as a matter of urgency and consider proposing an approach which is more harmonised than the current approach?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0112/05rev.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0112/05/rev.1
Emma Bonino
Emma Bonino
Předmět: Postoj EU vůči kubánské vládě
Subject: EU position towards the Cuban Government
Pro EP je i nadále nepředstavitelné, že na Kubě jsou stále lidé zavíráni do vězení za své ideály a nenásilnou politickou činnost.
For the EP, it remains inconceivable that people continue to be imprisoned in Cuba for their ideals and peaceful political activity.
Zejména je nepřijatelné a šokující, že se některým z těchto politických vězňů nedostává pomoci, kterou potřebují, a že jsou ve velmi špatném zdravotním stavu.
It is particularly unacceptable and shocking that some of these political prisoners are not receiving the help they need and are in very poor medical condition.
Někteří z nich doslova umírají.
Some of them are actually dying.
EP, v souladu se svým pevným postojem, který v minulosti opakovaně zaujal, zdůraznil ve svém usnesení z listopadu 2004, že „prosazování lidských práv a základních svobod je základním předpokladem pro přehodnocení společného postoje Evropské unie ke Kubě a opatření přijatých jednomyslně dne 5. června 2003“ (tj. tresty uložené po zatčení a uvěznění 75 odpůrců režimu a následná hromadná poprava tří únosců letadla).
The EP, in line with former firm positions, stressed, in its resolution of November 2004, that 'the upholding of human rights and fundamental freedoms is an essential condition for any revision of the EU's Common Position on Cuba and the measures adopted unanimously on 5 June 2003' (i.e. sanctions imposed following the arrest and imprisonment of 75 dissidents and the subsequent summary executions of three hijackers).
V lednu 2005 Rada změnila svou politiku vůči kubánské vládě.
In January 2005, the Council changed its policy towards the Cuban Government.
Naděje, že přístup Castrova režimu bude otevřenější, se zjevně nesplnily.
The hope of a more open attitude from the Castro regime side has apparently not been fulfilled.
Naopak, stav lidských práv se ještě zhoršil.
On the contrary, the human rights situation has deteriorated.
Rada ve svém prohlášení ze dne 13. června 2005 uvádí, že „v otázce lidských práv nedošlo na Kubě k žádnému uspokojivému pokroku“.
The Council states, in its declaration of 13 June 2005, that 'there was no satisfactory progress on human rights in Cuba'.
Přesto však dospívá k závěru, že „opatření z 5. června 2003 jsou i nadále pozastavena“.
It nevertheless concludes that 'the measures taken on 5 June 2003 remain suspended'.
Jaké iniciativy má Rada v úmyslu vyvinout, aby přispěla k dodržování lidských práv na Kubě a ke skutečnému pokroku vedoucímu k pluralitní demokracii na Kubě?
What kind of initiatives is the Council willing to take in order to promote respect for human rights and real progress towards a pluralist democracy in Cuba?
Domnívá se ještě stále Rada i po posledních událostech (vypovězení evropských poslanců, pokračující pronásledování odpůrců režimu), že výsledky její nové politiky jsou uspokojivé a že její současný postoj ke kubánským orgánům je správným přístupem, který přinese zlepšení situace na Kubě?
After recent events (expulsion of European parliamentarians, ongoing repression of dissidents), does the Council still think that the results of its new policy are satisfactory and that its present policy with the Cuban authorities is the correct approach to improve the situation in Cuba?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0113/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0113/05
Gitte Seeberg
Gitte Seeberg
Aldis Kušķis
Aldis Kušķis
Zdzisław Chmielewski
Zdzisław Chmielewski
Paweł Piskorski
Paweł Piskorski
Zdzisław Podkański
Zdzisław Podkański
Lidia Geringer de Oedenberg
Lidia Geringer de Oedenberg
Andrzej Szejna
Andrzej Szejna
Wiesław Kuc
Wiesław Kuc
Předmět: Ohrožení přírodního prostředí a energetické bezpečnosti v souvislosti s výstavbou severoevropského plynovodu, tzv. baltického plynovodu
Subject: Threat to the natural environment and energy safety in connection with the construction of the North European Gas Pipeline, the so-called Baltic Pipeline
V roce 2000 byl projektu severoevropského plynovodu přiznán statut transevropské energetické sítě společného zájmu pro Evropskou unii.
In 2000 the North European Gas Pipeline project was granted the status of a trans-European energy network of common interest for the European Union.
Avšak hlubší analýza plánovaného plynovodu ukázala, že existují závažné problémy, o nichž se dosud nehovořilo.
However, an in-depth analysis of the planned pipeline indicated the existence of significant problems which have not so far been discussed.
Mezi ně patří negativní dopad na přírodní prostředí povodí Baltského moře a ohrožení energetické bezpečnosti několika členských zemí EU ve střední a východní Evropě.
These include a negative impact on the natural environment of the Baltic Sea basin and a threat to the energy safety of some EU Member States from Central and Eastern Europe.
Tyto problémy rozhodnutí o výstavbě baltského plynovodu zpochybňují a získat vysvětlení je s blížícím se termínem plánovaného zahájení stavebních prací stále naléhavější.
The problems call into question the decision to construct the Baltic Pipeline, and the urgency of having them explained increases with the nearing deadline for the scheduled start of the construction work.
Baltské moře je mělké a má malý oběh vody, v důsledku toho existuje vysoká pravděpodobnost hromadění nebezpečných látek.
The Baltic is a shallow sea with little water exchange, and consequently considerable potential to accumulate hazardous substances.
Tento jedinečný a citlivý ekosystém získal od Mezinárodní námořní organizace statut Obzvláště citlivé mořské oblasti (PSSA).
As a unique and sensitive ecosystem it has been given the status of a Particularly Sensitive Sea Area (PSSA) by the International Maritime Organisation.
Již dnes je dno Baltského moře zaneseno tisíci tunami kovů pocházejících z lodí z druhé světové války a chemickými zbraněmi.
The Baltic seabed is already littered with thousands of tonnes of metal originating from ships dating back to WW2, as well as chemical weapons.
Úsek pod vodou má měřit 1189 km.
The underwater route is to measure 1189 km.
Rozhodnutí společností zapojených do výstavby zvýšit kapacitu a postavit další plynovod zvyšuje riziko ekologického znečištění.
The decision of companies involved in the building process to increase capacity and construct an additional gas pipe heightens the threat of environmental pollution.
Dále je třeba vzít v úvahu skutečnost, že výstavba baltského plynovodu bude mít negativní dopad na energetickou bezpečnost osmi zemí Evropské unie – pobaltské státy a státy východní a střední Evropy.
One should also consider the fact that the operation of the Baltic pipeline will have a negative impact on the energy safety of eight countries of the European Union from the Baltic States and Central-Eastern Europe.
Nejenže přijdou o možnost získávat plyn z alternativních zdrojů, ale dojde také ke snížení významu tranzitu dvou stávajících plynovodů, t.j. plynovodů Yamal I a Brotherhood.
It will not only rob them of the possibility of receiving gas from alternative sources, but it will also reduce the transit significance of the two existing pipelines, i.e. Yamal I and Brotherhood.
Náklady na baltský plynovod jsou také nejméně třikrát vyšší než náklady na výstavbu alternativního plynovodu jako jsou Yamal II nebo Amber.
In addition, the cost of the Baltic Pipeline is at least three times higher than the construction of an alternative pipeline like Yamal II or Amber.
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0114/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0114/05
Předmět: Činnost Evropské unie v oblasti odzbrojení, demobilizace a znovuzačleňování bojovníků (program DDR) - napojení na mise v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky (EBOP)
Subject: Activities of the European Union in the field of Disarmament, Demobilisation and Reintegration of Combatants (DDR) - link with ESDP missions
Už po několik let Evropská Unie/Evropské společenství vydává finanční prostředky na mírotvorné programy, jako např. program na odzbrojení, demobilizaci a znovuzačlenění bývalých bojovníků v podmínkách po skončení konfliktu.
For several years now, the European Union/European Community has been devoting resources to peacebuilding programmes such as Disarmament, Demobilisation and Reintegration of former combatants in post-conflict situations.
Tyto programy mají zásadní význam pro zajištění toho, aby programy EU a dalších dárců, jež jsou zaměřeny na obnovu a rozvoj v oblastech konfliktů, mohly přinést udržitelný mír.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually lead to a sustainable peace.
Do jaké míry je problematika DDR začleněna do strategie EU zaměřené na boj proti nezákonnému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva a proti obchodu s nimi?
How is the issue of DDR incorporated into the EU strategy to combat the illicit accumulation and trafficking of SALW and ammunition for such weapons?
Jak Rada spolupracuje s členskými státy a s Komisí, aby zajistila co nejvyšší stupeň efektivnosti v oblasti programu DDR?
How does the Council cooperate with the Member States and with the Commission in order to ensure maximum efficiency in the field of DDR?
Do kterých akcí se v rámci programu DDR zapojila, v kterých regionech to bylo, ve spolupráci s kterými zahraničními partnery akce proběhly a jaké byly finanční náklady na tyto akce?
In which DDR operations has it been involved, in which regions, in cooperation with which international partners, and what was the financial cost thereof?
Jaké postupy Rada stanovila, aby zajistila efektivní provádění těchto programů a hodnocení jejich výsledků?
What procedures has the Council established so as to ensure efficient implementation and to evaluate the outcome of these programmes?
Jaké poučení vyplývá z těchto hodnocení ve vztahu k programům, které budou prováděny v budoucnu?
How are the lessons learnt from such evaluations applied to future programmes?
S jakými problémy se Rada setkala nebo setkává při provádění programů, a jaké jsou jejich příčiny?
What problems has the Council encountered, or is it encountering, in such implementation, and what are the causes of these problems?
Do jaké míry jsou programy DDR vypracovány a řízeny jako součást misí EU v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky, např. v Konžské demokratické republice, v Bosně a Hercegovině, v Súdánu a v provincii Aceh?
To what extent are DDR programmes developed and managed as an integrated component of EU ESDP missions, e.g. in DRC, Bosnia/Herzegovina, Sudan and Aceh?
Hraje EU jakožto nejvýznamnější dárce nějakou úlohu v debatách o meziagenturních standardech v rámci systému OSN?
As a major donor, is the EU playing a role in the discussion on interagency standards in the UN system?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0115/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0115/05
Už po několik let Evropská unie/Evropské společenství vydává finanční prostředky na mírotvorné programy, jako např. program na odzbrojení, demobilizaci a znovuzačlenění bývalých bojovníků v podmínkách po skončení konfliktu.
For several years now, the European Union/European Community has been devoting resources to peacebuilding programmes such as Disarmament, Demobilisation and Reintegration of former combatants in post-conflict situations.
Tyto programy mají zásadní význam pro zajištění toho, aby programy EU a dalších dárců, jež jsou zaměřeny na obnovu a rozvoj v oblastech konfliktů, mohly přinést udržitelný mír.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually can lead to a sustainable peace.
Jaké postupy Komise stanovila, aby zajistila efektivní provádění těchto programů a hodnocení jejich výsledků?
What procedures has the Commission established so as to ensure efficient implementation and to evaluate the outcome of these programmes?
S jakými problémy se Komise setkala nebo setkává při provádění programů a jaké jsou jejich příčiny?
What problems has the Commission encountered, or is it encountering, in such implementation, and what are the causes of these problems?
Vzhledem k tomu, že OSN a švédská vláda hrály hlavní úlohu při uskutečňování postupů týkajících se DDR, jež by měly být v několika nejbližších měsících zveřejněny, počítá Komise s nějakými konkrétními opatřeními EU k vyřešení těchto problémů – jak ze strategického, tak i praktického hlediska – a jak Komise překlene rozdíl mezi svou strategickou analýzou a plánováním v „Bruselu“ a v jiných centrálních úřadech a konkrétní situací v „terénu“.
Bearing in mind the DDR procedures led by the UN and the Swedish Government that are due to be published in the next few months, does the Commission envisage EU-specific solutions to address these problems in both strategic and practical terms, and how will it close the gap between its strategic analysis and planning in 'Brussels' and other headquarters and the real-life situation on the ground?
Jaké stanovisko zastává Komise k současným snahám kolumbijské vlády získat finanční prostředky na demobilizaci polovojenských skupin?
What is the Commission's position on the current efforts being made by the Colombian Government to raise funds for the demobilisation of paramilitary groups?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0116/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0116/05
Předmět: Podpora EU procesu politické reformy v Egyptě
Subject: EU support for the process of political reform in Egypt
Ačkoliv si uvědomujeme význam procesu politické reformy, jejíž provedení si egyptské úřady předsevzaly, ptáme se Rady, zda nedávné legislativní volby v Egyptě, o jejichž nedostatcích informovala její delegace ad-hoc a egyptské nevládní organizace, představují pro EU odpovídající základ pro podepsání akčního plánu.
The process of political reform which the Egyptian authorities have undertaken to pursue is very important.
Domníváme se, že v každém případě by se orgány EU měly politicky zapojit a nabídnout egyptským úřadům a parlamentu finanční podporu a technickou pomoc, aby se infrastruktura a fungování volebních mechanismů zlepšilo na mezinárodní úroveň.
However, given the shortcomings reported by its ad hoc delegation and Egyptian NGOs, does the Council feel that the recent legislative elections in Egypt constitute an adequate basis for the EU to sign an Action Plan and that the EU institutions should offer their political commitment, financial support and technical assistance to the Egyptian authorities and Parliament with a view to bringing the infrastructure and functioning of the electoral mechanisms up to international standards?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0117/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0117/05
Ačkoliv si uvědomujeme význam procesu politické reformy, jejíž provedení si egyptské úřady předsevzaly, ptáme se Komise, zda nedávné legislativní volby v Egyptě, o jejichž nedostatcích informovala její delegace ad-hoc a egyptské nevládní organizace, představují pro EU odpovídající základ pro podepsání akčního plánu.
The process of political reform which the Egyptian authorities have undertaken to pursue is very important.
Domníváme se, že v každém případě by se orgány EU měly politicky zapojit a nabídnout egyptským úřadům a parlamentu finanční podporu a technickou pomoc, aby se infrastruktura a fungování volebních mechanismů zlepšilo na mezinárodní úroveň.
However, given the shortcomings reported by its ad hoc delegation and Egyptian NGOs, does the Commission feel that the recent legislative elections in Egypt constitute an adequate basis for the EU to sign an Action Plan and that the EU institutions should offer their political commitment, financial support and technical assistance to the Egyptian authorities and Parliament with a view to bringing the infrastructure and functioning of the electoral mechanisms up to international standards?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0001/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0001/06
Předmět: Čtvrté Světové fórum o vodě v Mexiku City (16.-22. března 2006)
Subject: Fourth World Water Forum in Mexico City (16 to 22 March 2006)
Od 16. do 22. března se bude v Mexiku City konat čtvrté Světové fórum o vodě, které je označováno jako místo rozhovorů a směrování světových politických rozhodnutí o hospodaření s vodou a vodními zdroji.
The Fourth World Water Forum, a platform for discussing and shaping world political decisions on the management of water and its resources, will be held in Mexico City from 16 to 22 March 2006.
Pořádá je jednou za tři roky „Světová vodní rada“ (WWC), která se zatím sešla v Maroku (1997), v Nizozemsku (2000) a v Japonsku (2003).
It is organised every three years by the World Water Council (WWC) and has met in Morocco (1997), the Netherlands (2000) and Japan (2003).
Světové fórum o vodě nemá demokratickou legitimitu a je vlastně centrem klíčových rozhodnutí, je inspirováno zvláště Světovou bankou, která se snaží být centrem světové spolupráce ve věci budoucího hospodaření se světovými vodními zdroji.
With no democratic accountability, the World Water Forum is essentially a key-decision-making-body, inspired the World Bank, that sees itself as a centre for the worldwide coordination of the future management of global water resources.
V rámci schůze v Mexiku City je svolána na 21. a 22. března 2006 rovněž „ministerská konference“, jejíž předmětem jsou také „regionální rozhovory podle jednotlivých světadílů“.
As part of the Forum in Mexico City, a 'Ministerial Conference' has been called for 21 and 22 March 2006, along with regional discussions, divided by continent.
Vznikají „regionální konzultační sítě“ i „regionální operační výbory“ jejichž prostřednictvím bude dosaženo světové vodní politiky, která zatím chybí v demokratické a občanské debatě v Evropě i jinde.
Regional 'Consultation Networks' and 'Operational Committees' have been set up, through which global water policy will be implemented, bypassing democratic debate and citizens, in Europe and elsewhere.
Podle oficiálních informací poskytnutých WWC je Evropská komise plně zapojena do prací na mexické konferenci.
According to official information given by the WWC, the European Commission is fully involved in the proceedings in Mexico City.