natgillin/translations-raw huggingface dataset:
UniCredit a stavební firma Pirelli společně a po vzájemné dohodě podepsaly v červnu 2005 se společností Pekao SA tzv. dohodu Chopin (neinformovaly o tom však trh a dozorčí orgány, a nedodržely tak informační povinnost).
UniCredit and the developer Pirelli, acting jointly and in collaboration, signed the ‘Chopin Agreement’ with Pekao SA in June 2005 but failed to inform the market and the financial supervisory authority of this, in spite of the requirement to do so.
Následně pak skupina UniCredit jako společnost s dominantním postavením donutila společnost Pekao v dubnu 2006 k podepsání nevýhodné smlouvy o spolupráci s firmou Pirelli.
As a result, UniCredit, as the dominant shareholder, forced Pekao to conclude an unfavourable partnership agreement with Pirelli in April 2006.
Firma Pirelli a UniCredit jsou kapitálově spojeny ve společnosti Olimpia, v níž Alessandro Profumo plní funkci výkonného ředitele.
Pirelli and UniCredit are connected through their capital shares in the Olimpia company, in which Alessandro Profumo, CEO of UniCredit, holds an executive post.
Současně s tím probíhá v Olimpii asymetrická transakce, při níž firma Pirelli odkupuje od skupiny UniCredit bezcenné akcie společnosti Telecom Italia.
In parallel with this, an asymmetrical transaction has taken place at Olimpia, involving the purchase by Pirelli of worthless Telecom Italia shares from UniCredit.
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0077/10 ,
ORAL QUESTION H-0077/10
Předmět: Železniční nehoda v Buizingenu a elektronický zabezpečovací systém
Subject: Railway accident in Buizingen and electronic safety system
Jako příčina vážné železniční nehody, k níž došlo dne 15. února v belgickém Buizingenu, se označuje chybějící elektronický zabezpečovací systém, který vlak automaticky zabrzdí, jestliže projede na červenou.
The serious railway accident in Buizingen, Belgium, on 15 February 2010 is being blamed on the absence of an electronic safety system which automatically applies trains' brakes if they pass a red light.
Kromě vnitrostátních automatických vlakových zabezpečovacích zařízení, která v některých členských státech existují již řadu let, probíhají v Evropě naplno činnosti spojené se zaváděním evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS).
In addition to the national automatic train protection (ATP) systems, which have existed for years in some Member States, work is proceeding apace on the introduction of ERTMS (European Rail Traffic Management System) in Europe.
Do jaké míry již jednotlivé členské státy vybavily své železniční tratě a vlakové soupravy vnitrostátními zabezpečovacími zařízeními a jak dlouho již proces vybavování probíhá?
To what extent and for how long have the various Member States been equipping their railway lines and trains with national ATP systems?
V jakém stádiu je zavádění ERTMS v různých členských státech (jak na úrovni vlakových souprav, tak na úrovni železničních tratí)?
What is the state of play with the introduction of ERTMS in the various Member States (both on trains and on railway lines)?
Vzhledem k probíhajícímu zavádění ERTMS a ke značným nákladům, které si přechod na tento systém vyžádá, má ještě smysl, aby členské státy, jež dosud nemají žádná vnitrostátní vlaková zabezpečovací zařízení, do těchto zařízení investovaly ?
In the case of Member States which do not yet have national train protection systems, is it still worthwhile to invest in them, in view of the ongoing introduction of ERTMS and the major investment involved in a changeover?
Jak lze odvrátit hrozící nebezpečí, že železniční infrastruktura bude systémem ERTMS vybavena, avšak vlakové soupravy nikoliv, či naopak?
How is the danger averted that railway infrastructure may be equipped with ERTMS but the trains may not, or vice versa?
Projevuje se v současnosti tento problém, například v provozu vlaků InterCity na trati Lutych–Cáchy?
Does this problem arise at present, for example for intercity railway traffic on the Liège-Aachen line?
Jaké ponaučení si z tohoto případu můžeme eventuelně odnést, pokud jde o liberalizaci železniční dopravy v Evropě?
What lessons should we perhaps learn here with regard to the liberalisation of the railways in Europe?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0078/10 ,
ORAL QUESTION H-0078/10
Předmět: Řízení evropského hospodářství
Subject: European economic governance
Velmi hluboká finanční krize v Řecku, ale také finanční nerovnováha v dalších členských státech eurozóny vedou k otázce statiky, dynamiky a samotné udržitelnosti hospodářské a měnové unie.
The very profound financial crisis in Greece and the financial imbalance in other eurozone Member States have raised questions about the ability of EMU to withstand static and dynamic pressures.
Nelze pochybovat o tom, že konsolidace veřejných financí jednoho členského státu eurozóny daný stát velmi zatěžuje.
There is no doubt that retrenchment in public finances of a Member State of the eurozone is the responsibility of that State.
Stále však platí, že finanční krize prokázala nesouvztažnost mezi celistvou a jednotnou měnovou unií a nedokonalou hospodářskou unií, která v EU převažuje.
However, the financial crisis has thrown into relief the lack of correlation between a full, single monetary union and an incomplete economic union in the EU.
Je Rada ochotna navrhnout koncepci a vytvoření Evropského měnového fondu, který bude mít požadované zdroje a intervenční kapacity pro pokrytí strukturálních deficitů hospodářské a měnové unie a bude odrážet jasnější a koordinovanější řízení evropského hospodářství?
Will the Council propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0079/10 ,
ORAL QUESTION H-0079/10
Předmět: Řízení evropského hospodářství
Subject: European Economic Governance
Je Komise ochotna navrhnout koncepci a vytvoření Evropského měnového fondu, který bude mít požadované zdroje a intervenční kapacity pro pokrytí strukturálních deficitů hospodářské a měnové unie a bude odrážet jasnější a koordinovanější řízení evropského hospodářství?
Will the Commission propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0080/10 ,
ORAL QUESTION H-0080/10
Předmět: Vztahy EU-Rusko: Program španělského předsednictví
Subject: EU-Russia relations: Spanish Presidency agenda
Aby mohlo Rusko uzavřít dohodu o volném obchodu s EU, musí se nejprve stát členem Světové obchodní organizace (WTO).
In order to conclude a free-trade agreement with the EU, Russia first needs to become a member of the World Trade Organisation (WTO).
Existuje reálná možnost, že se Rusko v nejbližší době stane členem WTO?
Are there tangible prospects that Russia will join the WTO any time soon?
Má Rada zvláštní strategii pro to jak přimět Rusko, aby se stalo členem Světové obchodní organizace?
Does the Council have a particular strategy on how to compel Russia to join the WTO?
Zaznamenala Rada nějaký zásadní pokrok v oblasti jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci s Ruskem?
Does the Council see any substantial progress as concerns the negotiations with Russia on the new PCA?
Domnívá se Rada, že tento plán na ustavení režimu volného obchodu s Ruskem je dobře načasován vzhledem k neshodám panujícím v rámci EU ohledně této otázky?
Does the Council consider that the idea of a free-trade regime with Russia is timely considering the disagreements within the EU on the issue?
Považuje Rada Rusko za lépe připravené pro bezvízový režim než jiné partnery EU, jako např. Ukrajina, Moldavsko či Gruzie?
Does the Council consider Russia to be more prepared for a visa-free regime than other partners of the EU, such as Ukraine, Moldova or Georgia?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0081/10 ,
ORAL QUESTION H-0081/10
Předmět: Obchodní vztahy mezi EU a Ruskem
Subject: Trade relations between the EU and Russia
Od konce roku 2008, kdy se začala projevovat finanční krize, Rusko uvalilo cla na řadu dováženého zboží, např. na maso a mléčné výrobky, nábytek, některé výrobky z oceli, nákladní vozidla, televizory atd., jako „dočasná“ ochranářská opatření ke zmírnění následků krize.
Since the beginning of the financial crisis at the end of 2008, Russia has imposed a number of protectionist ‘temporary’ anti-crisis tariffs on a number of imports, such as meat and milk products, furniture, some steel products, trucks, television sets and others.
1. ledna 2010 navíc vznikla celní unie mezi Ruskem, Běloruskem a Kazachstánem.
What is more, on 1 January 2010 a customs union between Russia, Belarus and Kazakhstan came into existence.
Vnější celní sazby, na nichž se tyto tři země dohodly, vycházejí většinou ze sazeb Ruska.
The external tariffs that were agreed by the three countries are mostly based on Russia’s tariffs.
Zvýšené celní sazby tak byly zaznamenány u celkem 30 % sortimentu vyváženého z EU do Ruska.
As a result, a total of 30% of the product lines exported from the EU to Russia have seen increases in tariffs.
Je všeobecně známo, že hlavní problém, s kterým se EU potýká, spočívá ve skutečnosti, že Rusko není členem Světové obchodní organizace (WTO) a není tudíž vázáno pravidly WTO, jež zakazují jednostranné zvyšování dovozních cel a jiná opatření omezující obchod.
It is widely recognised that the main problem the EU faces is that Russia is not a member of the World Trade Organisation (WTO) and is therefore not bound by the WTO rules restricting unilateral increases in import tariffs and other trade-restrictive measures.
Jak se Komise dívá na současné problémy obchodu EU s Ruskem a jak je hodlá řešit?
How does the Commission assess the EU’s current trade problems with Russia, and how does it intend to address them?
Má EU určitou strategii, pokud jde o řešení otázky členství Ruska ve WTO?
Does the EU have a particular strategy on how to address the issue of Russia’s membership of the WTO?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0082/10/rev.1 ,
ORAL QUESTION H-0082/10/rev.1
Předmět: Směrnice 2001/18/ЕS o geneticky modifikovaných organizmech
Subject: Directive 2001/18/EC on genetically modified organisms
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ЕS nezajišťuje bezpečnost, pokud jde o horizontální přenos virů z genetického materiálu geneticky modifikovaných organizmů (GMO) na jiné druhy plodin, ani pokud jde o vytváření zemědělských oblastí, kde by se nepěstovaly GMO, s cílem provozovat biologickou a konvenční zemědělskou výrobu.
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council provides neither for safeguards against the horizontal transfer of viruses contained in genetic material from GMO crops to other crop species nor for the creation of GMO-free areas for organic and conventional agricultural production.
Jaká opatření má v úmyslu přijmout Komise, aby ve směrnici 2001/18/ES byla pro všechny členské státy vytvořena možnost zavést doplňující omezení týkající se zavádění GMO do prostředí v případě modifikovaných druhů zemědělských plodin, které jsou z hlediska zemědělství důležité pro danou zemi, a dále vytvářet plochy, na nichž by se nepěstovaly GMO, s cílem zajistit biologické a konvenční zemědělství a ochranu biologické rozmanitosti?
What measures does the Commission intend to take to ensure that Directive 2001/18/EC will allow any Member State, if it so wishes, to introduce additional restrictions on the release into the environment of genetically modified varieties of agricultural crops of major economic importance to the country in question, and to designate GMO-free areas in order to safeguard organic and conventional farming and protect biodiversity?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0083/10 ,
ORAL QUESTION H-0083/10
Předmět: Plán na posílení koordinace hospodářské politiky států eurozóny a dohledu nad ní
Subject: Scheme to reinforce economic policy co-ordination and surveillance of eurozone members
Mohla by Rada podrobněji odpovědět na návrh, že by se státy eurozóny mohly více podílet na rozhodování o řízení hospodářství ostatních členských států eurozóny?
Could the Council elaborate on suggestions that eurozone countries may have a greater say in how the economies of their fellow eurozone members states are run?
Evropská komise nedávno oznámila, že v souladu s pravomocemi vyplývajícími z Lisabonské smlouvy do června navrhne plán na posílení koordinace hospodářské politiky členských států eurozóny a dohledu nad ní.
A recent Commission announcement said that the Commission would come forward with a scheme to reinforce economic policy co-ordination and counter-surveillance before June, in line with the powers under the Lisbon Treaty.
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0084/10 ,
ORAL QUESTION H-0084/10
8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky činné v oblasti zemědělské produkce uvádí, že od 1. ledna 2010 bude jakákoli náhrada vyplacená zemědělcům za ztráty na úrodě způsobené nepříznivými klimatickými podmínkami závislá na tom, zda zemědělci uzavřeli pojištění s pojistnou ochranou vztahující se alespoň na 50 % jejich roční produkce nebo příjmu souvisejícího s produkcí.
Article 11, Paragraph 8 of Commission Regulation (EC) No 1857/2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products states that from 1 January 2010 any compensation paid to farmers for crop losses due to adverse weather conditions will be dependent on whether farmers have taken out insurance policies covering at least 50% of their annual production or
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0085/10 ,
ORAL QUESTION H-0085/10
Předmět: Plánovaná fúze leteckých společností Olympic Air a Aegean Airlines
Subject: Imminent merger of Olympic Air and Aegean Airlines
Dne 11. února 2010 vydaly letecké společnosti Olympic Air a Aegean Airlines podobná prohlášení, v nichž potvrdily, že jednají o „budoucí spolupráci“, třebaže se ve sdělovacích prostředcích objevily zprávy o plánované fúzi obou společností.
On 11 February 2010 Olympic Air and Aegean Airlines released similar statements confirming their talks on 'future cooperation', although press reports have appeared about the imminent merger of the two companies.
Tento scénář, který by vedl k monopolu mezi soukromými společnostmi a ke ztrátě 2 500 pracovních míst, vyvolal ostré reakce organizací pro ochranu spotřebitele.
This scenario, which would lead to a private monopoly and the loss of 2 500 jobs, has elicited a sharp response from consumer protection organisations.
S ohledem na to, že tyto dvě společnosti prakticky kontrolují celý domácí trh přepravy cestujících, že Řecko má vzhledem ke svým geografickým podmínkám více letišť než jiné členské státy a že se očekává zvýšení vnitrostátních poplatků, počtu dotovaných linek a objemu přepravy na těchto linkách, se táži Komise:
Bearing in mind that the two companies control virtually the entire domestic passenger market, that Greece has more airports than other Member States owing to its geography and that it is expected that there will be an increase in domestic fares and in the number and volume of subsidised services, will the Commission say:
Je skutečnost, že tyto dvě společnosti kontrolují 97 % vnitrostátní přepravy cestujících, pro Řeckou komisi pro hospodářskou soutěž důvodem k tomu, aby odmítla vydat souhlas k jejich fúzi?
Does the fact that the two companies control 97% of domestic passenger traffic constitute a reason for the Hellenic Competition Commission to refuse approval for such a merger?
Může řecký stát odmítnout dát název Olympic a příslušné logo nové společnosti, která by takovou fúzí vznikla, a stanovit maximální výši vnitrostátních poplatků, protože tato nová společnost by měla 97% podíl v segmentu vnitrostátní přepravy cestujících?
Is the Greek State able to refuse to give the Olympic name and logo to the new company that would be created by such a merger and impose a ceiling on domestic fares, since the new company would have a 97% share of domestic passenger traffic?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0086/10 ,
ORAL QUESTION H-0086/10
Předmět: Nezákonné finanční toky, daňové úniky a rozvojové země
Subject: Illicit financial flows, tax evasion and developing countries
Dnes máme dostatek důkazů o tom, jak škodlivé důsledky mají nezákonné finanční toky pro rozvojové země.
Today we have sufficient evidence about the harmful consequences of illicit financial flows for developing countries.
I když přeshraniční nezákonné finanční toky plynou v převážné míře v skrytu a je obtížné určit jejich rozsah, rozumné odhady se pohybují mezi 1 a 3 biliony dolarů ročně.
Even if cross-border illicit financial flows are largely hidden and difficult to measure, estimates are reasonably clustered in a range of $1 trillion to $3 trillion annually.
Světová banka je odhaduje na 1–1,6 bilionu dolarů ročně, z toho polovina, tj. 500–800 miliard dolarů ročně, pochází z rozvojových zemí.
The World Bank quotes figures of $1 trillion to $1.6 trillion annually, of which half—$500 to $800 billion a year—is estimated to come from developing countries.
Tato odhadovaná roční částka 500–800 miliard dolarů nezákonných finančních prostředků, které unikají z rozvojových zemí, je nejškodlivějším ekonomickým jevem, který poškozuje chudé.
The estimated $500 to $800 billion a year of illicit money passing out of developing countries is the most damaging economic factor affecting the poor.
Vysává rezervy ve volně směnitelných měnách, zvyšuje inflaci, snižuje výběr daní a má množství dalších důsledků, které podrývají možnosti rozvojových zemí.
It drains hard currency reserves, increases inflation, reduces tax revenues and has many other consequences that undercut developing countries' opportunities.
Jaké úsilí a jaké iniciativy EU vyvíjí nebo má v úmyslu v nadcházejících měsících vyvíjet v rámci boje proti daňovým únikům v rozvojových zemích a úniku kapitálu z nich?
What efforts and initiatives is the EU undertaking, or does it intend to take in the coming months, to fight against tax evasion and capital flight in and from developing countries?
Jak můžeme posílit kapacitu fiskální správy v rozvojových zemích?
How can we strengthen developing countries' fiscal management capacity?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0087/10 ,
ORAL QUESTION H-0087/10
Předmět: Zelená kniha o dobrovolnictví
Subject: Green Paper on volunteering
Zvažuje Komise – s cílem zvýšit v EU povědomí o významu dobrovolnictví – společně s navrhovanými iniciativami na uspořádání Evropského roku dobrovolnictví vypracování souhrnné zelené knihy o dobrovolnictví, což by je usnadnilo a zvýšilo jeho uznání a hodnotu?
In order to raise awareness of the value of volunteering throughout the EU, would the Commission consider, in conjunction with the proposed initiatives to celebrate the European Year on Volunteering, drawing up a comprehensive Green Paper on volunteering to facilitate, recognise and add value to volunteering?
Považuje Komise kromě vypracování zelené knihy za důležité dosáhnout součinnosti s dalšími mezinárodními organizacemi jako je MOP a OSN, pokud jde o projekt měření dobrovolné činnosti JHU/MOP a příručku OSN o neziskových organizacích?
In addition to drawing up such a Green Paper, does the Commission consider it important to build synergies between other international organisations such as the ILO and the UN in relation to the JHU/ILO Volunteer Measurement Project and the UN Non-Profit Handbook?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0088/10 ,
ORAL QUESTION H-0088/10
Předmět: Tradičně usazené menšiny
Subject: Long-standing minorities
Jaké možnosti pro vypracování strategie na ochranu a podporu tradičně usazených národnostních skupin a menšin nabízí podle Komise Lisabonská smlouva a Listina základních práv EU a jaké konkrétní kroky jsou plánovány?
What possibilities of developing a strategy to protect and promote ethnic groups and minorities of long standing do the Lisbon Treaty and the EU Fundamental Rights Charter give the Commission, and what practical steps are planned?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0089/10 ,
ORAL QUESTION H-0089/10
Předmět: Hodnocení programu Kultura 2007-2013
Subject: Evaluation of the Culture Programme 2007-2013
Jako součást úsilí o podporování a vyzdvihování evropské kultury přijala v roce 2007 Evropská unie program Kultura, který bude probíhat do roku 2013.
As part of efforts to promote and highlight European culture, in 2007 the European Union adopted the Culture Programme which will run until 2013.
Tento program má k dispozici celkový rozpočet ve výši asi 400 milionů EUR.
It has a total budget of approximately 400 million euros.
Mezi cíle tohoto programu patří zvyšování povědomí o těch aspektech kultury, které mají evropský význam, a podpora nadnárodní mobility lidí pracujících v oblasti kultury.
The objectives of this programme include raising awareness of those aspects of culture which are of European significance and promoting the transnational mobility of people working in the cultural sector.
Jak hodnotí Komise pokrok, jehož bylo zatím dosaženo při plnění těchto dvou cílů?
How does the Commission evaluate progress so far in attaining these two objectives?
Projevují členské státy zájem o účast v programu Kultura, nebo zvažuje Komise zahájení nových a dynamičtějších iniciativ, aby tyto cíle byly do roku 2013 splněny?
Are Member States showing an interest and taking part in Culture Programme, or does the Commission consider that it should launch new and more dynamic initiatives to attain its objectives by 2013?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0090/10 ,
ORAL QUESTION H-0090/10
Předmět: Posílení a financování místních sportovních organizací v EU
Subject: Strengthening and funding grassroots sporting organisations in the EU
Místní sportovní organizace velkou měrou přispívají k evropské společnosti ke kultuře a zdraví evropských občanů; v současné ekonomické situaci má nicméně mnoho těchto organizací finanční potíže.
Grassroots sporting organisations make a huge contribution to European society, culture and the health of European citizens; in the current economic climate, however, many grassroots sporting organisations are experiencing financial difficulties.
Jaká opatření může Komise přijmout, aby byla v jednotlivých členských státech posílena pozice místních sportů a podpořen jejich rozvoj?
What action can the Commission take to strengthen grassroots sports and promote their development across the Member States?
Komise nedávno ukončila veřejné konzultace o financování místních sportů.
The Commission has recently closed its public consultation on funding for grassroots sports.
Může tedy podat další informace o účelu této veřejné konzultace a o tom, kdy budou k dispozici další informace o jejím výsledku?
Can the Commission give further information on the aims of this public consultation and when further information on the outcome of this consultation will be available?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ H-0091/10 ,
ORAL QUESTION H-0091/10
Předmět: Příčiny tragického železničního neštěstí, k němuž došlo v pondělí 15. února v Buizingenu
Subject: Causes of the dreadful train crash on Monday, 15 February in Buizingen
Může Komise prokázat, zda liberalizace nějak ovlivnila bezpečnost?
Can the Commission demonstrate whether liberalisation has affected safety?
V červnu 2008 Komise zaslala Belgii odůvodněné stanovisko, v němž formálně kritizovala složitou třídílnou strukturu belgické železniční společnosti NMBS.
In June 2008, the Commission sent Belgium a reasoned opinion formally criticising the complex three-part structure of Belgian Railways.
Zareagovala Belgie od té doby nějakým způsobem na výtky Komise?
Have the requisite measures since been taken in response to the objections raised by the Commission?
Od kdy je k dispozici evropský standard ERTMS?
Since when has the European ERTMS standard been available?
Zpozdilo se jeho zavedení oproti plánovanému datu?
Did any delay occur in comparison with the scheduled date of introduction?
Pokud ano, jaké jsou příčiny tohoto zpoždění a jaká nápravná opatření Komise přijala?
If so, what were the causes of this delay and what remedial action has the Commission taken?