natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pro současné období programování existuje sedm různých kategorií: zemědělství, strukturální opatření, vnitřní politiky, vnější akce, správní výdaje, rezervy a předvstupní podpora.
For the current programming period, there are seven categories: agriculture, structural measures, internal policies, external action, administrative expenditure, reserves and pre-accession aid.
Roční rozpočtový proces je však nezbytný pro každoroční stanovení výše výdajů v jednotlivých bodech.
An annual budgetary procedure is still needed to decide on the level of expenditure for each item each year.
Po zasedání Evropské rady v Edinburgu v roce 1992 byla uzavřena druhá třístranná sedmiletá dohoda (tzv. Delorsův Balíček II) a další v roce 1999 po zasedání Evropské rady v Berlíně, která přijala Agendu 2000.
Following the Edinburgh European Council in 1992, another agreement was reached covering the next seven years (Delors II package).
Finanční výhled vždy odrážel strategické směřování a hlavní politická rozhodnutí:
On each occasion the Financial Perspective has reflected the strategic principles and policy choices of the time:
– 1988‑1992 : konec rozpočtové krize, konec převahy zemědělství v rozpočtu, zavedení strukturálních politik;
– 1988-1992 : budgetary crises end, agriculture ceases to dominate the budget, structural policies are launched;
– 1993‑1999 : výrazné posílení strukturálních fondů (+41 %), které se staly hlavním nástrojem hospodářské a sociální soudržnosti, základu pro jednotnou měnu;
– 1993-1999: the structural funds are substantially increased (+41%) and become the chief instrument for the economic and social cohesion needed to underpin the single currency;
– 2000‑2006 : stabilizace rozpočtu Společenství, nezvyšování úrovně vlastních zdrojů, úsporná opatření pro financování rozšíření.
– 2000-2006 : the Community budget is stabilised, own resources do not increase, savings are made to finance enlargement.
K dohodě o finančním výhledu byla vždy připojena interinstitucionální dohoda sjednaná mezi Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Radou ministrů.
The agreement on the Financial Perspective has been accompanied every time by the negotiation of an Interinstitutional Agreement between the Commission, Parliament and the Council of Ministers.
Tyto interinstitucionální dohody nejsou právně závazné a mohou být kdykoli vypovězeny jak Radou, tak Parlamentem.
These Interinstitutional Agreements are not legally binding and can be abrogated by the Council or Parliament.
Hledáním řešení prostřednictvím jednání tyto dohody vždy zmírňovaly panující napětí.
However, they have so far reduced tension by encouraging both sides to try and reach negotiated solutions.
Již deset let se díky nim daří udržet roční rozpočty pod horní hranicí, přičemž Parlament má dostatečný prostor pro změnu nepovinných výdajů.
For the last ten years they have also enabled annual budgets to be kept under the maximum limits, although Parliament still has significant room for manoeuvre to amend non-compulsory expenditure.
Závěrečná zpráva dočasného výboru EP.
Final report of the EP’s Temporary Committee
Vzdělávání bez hranic; po stopách Erasma
Education without borders; in the footsteps of Erasmus
Nestává se každý den, aby program EU inspiroval oblíbený film, ale ve slavném filmu Cédrica Klapische „L'auberge espagnole“ (Erasmus a spol.) posloužil jako inspirace student výměnného programu Erasmus.
It is not every day that an EU programme inspires a popular film, but in Cédric Klapisch's famous film "L’auberge espagnole" (the Spanish youth hostel) the Erasmus student exchange programme proved the inspiration.
Ve filmu z roku 2002 bydlí skupina mladých studentů různých národností během svého pobytu na zahraniční univerzitě v rámci programu Erasmus ve společném bytě v Barceloně
In the 2002 film, a group of young students from different nationalities find themselves sharing an apartment in Barcelona when they do an "Erasmus year" at a foreign university.
Klapischův film se stal pro více než milion evropských diváků, kteří sami prošli programem Erasmus, kultovním filmem.
Klapisch's film won a considerable cult following among the over one million European film goers who had themselves completed the Erasmus course.
Film je o prvních zkušenostech se životem v zahraničí, zvykání si na různé kultury, jazyky a o vytváření společného pouta s lidmi stejné věkové skupiny z naprosto rozdílného prostředí.
The film covers the issues of living abroad for the first time, adjusting to different cultures, languages and forming a common bond with people of your age group from totally diverse cultural backgrounds.
Film je samozřejmě náležitě „okořeněn“ rozvíjejícími se vztahy mezi některými postavami, a pokušením, kterému jsou vystaveni mimo domov.
Needless to say the film is spiced up considerably by the inevitable physical relationships that develop between some of the characters - and the temptations they face when being away from home.
Srdečné pozdravy z Ruska
From Russia with love
K tomuto tématu se Klapisch vrací v pokračování tohoto filmu, které bylo v evropských kinech uvedeno v červnu.
This is a theme that Klapisch returns to in the sequel to the film that went on general European release in June.
Jmenuje se „les Poupées Russes“ (Matrjošky) a s postavami se setkáváme znovu o pět let později v Petrohradě, kdy už pracují.
Entitled "les Poupées Russes" (the Russian dolls) we now find the characters reunited in St. Petersburg five years later - and already embarked on their careers.
Jak říká režisér „stále se ještě učí žít, ale tentokrát jsou už o krok dále a vydělávají peníze, budují si kariéru a hledají ideálního partnera pro zbytek života.
As the director says "they are still learning about life, but this time it's the next step, earning money, having a career and finding an ideal partner for the rest of their life.
Přesto je to především film o lásce“.
It's above all though a film about love".
Erasmus Rotterdamský
Erasmus of Rotterdam
Nevíme, co by si velký filozof, teolog a humanista Erasmus Rotterdamský (1466-1536) o těchto filmech myslel.
It is not entirely clear what the great philosopher, theologian and humanist Erasmus of Rotterdam (1466-1536) would have made of the films.
Vezmeme-li však v úvahu jeho celoživotní příspěvek ke vzdělávání, můžeme se domnívat, že by program nazvaný na jeho počest podporoval.
However, given his lifelong contribution to learning we can reasonably assume that he would have supported the programme named in his honour.
Erasmus pracoval a žil v různých částech Evropy, psal, studoval a vzdělával posluchače z různých zemí.
Erasmus spent his life working and living in different parts of Europe, writing, studying and educating audiences from several countries.
Byl označován za „duchovního otce reformace“.
He has been described as "intellectual father of the Reformation".
Erasmus dnes
Erasmus today
Současný program Erasmus zahájila EU v roce 1987 a od té doby se výměnných programů na univerzitách mimo svou vlastní zemi zúčastnilo 1,2 milionu studentů.
The present Erasmus programme was launched in 1987 by the EU and since then over 1.2 million students have completed exchange courses at universities outside their own countries.
Ve školním roce 2003/2004 jej absolvovalo 135 000 studentů na 2 199 univerzitách.
In the 2003/2004 academic year over 135,000 students took part in 2,199 participating universities.
Evropská unie vyčlenila na tento projekt na období od roku 2000 do roku 2006 950 milionů eur, ze kterých se výměny financují, vlády členských států a samotné univerzity a další organizace zajišťují zbývající potřebné financování.
The European Union has allocated €950 million for the project for the period 2000 to 2006 to fund the exchanges while national governments, universities themselves and other organisations make up the shortfalls in funding.
Program se v Evropském parlamentu vždy těšil značné podpoře ode všech politických skupin.
The programme has always enjoyed considerable cross party support in the European Parliament.
Helga Truepelová, německá poslankyně za skupinu Zelených, která je místopředsedkyní parlamentního výboru pro vzdělávání, nedávno označila Erasmus za „jeden z nejúspěšnějších programů, které kdy EU zahájila“.
Helga Truepel, a German Green member who is Vice-Chairwoman of the parliament's education committee recently described Erasmus as "one of the most successful programmes the EU has ever launched".
Vyzvala k tomu, aby byl prodloužen, a řekla, že „každý student (by měl mít) možnost se jej účastnit“.
She called for it to be extended saying "every student (should have) the opportunity to participate".
V roce 1995 byl program spojen s programem EU „Sokrates“, který je zaměřen na vzdělávání od školy až po univerzitu i na další vzdělávání.
In 1995 the programme was merged into the EU's "Socrates" programme that covers education from school to university and beyond.
Kromě programů Erasmus určených především studentům, kteří ještě nedokončili bakalářské studium, existují i menší stipendia „Erasmus Mundus“ pro studenty, kteří chtějí dokončit magisterské studium.
In addition to the Erasmus course, mainly aimed at undergraduates, there are also smaller "Erasmus Mundus" scholarships for students who want to complete a Masters course.
Pro ty, kteří uvažují o využití těchto možností a pro odhodlání, které potřebují, možná stojí za to vzpomenou další Erasmův citát „když mám nějaké peníze, koupím si knihu, a když mi něco zbude, koupím si jídlo a oblečení“.
For those considering taking advantage of these opportunities and the dedication they require, it may be worth bearing in mind another Erasmus quote "when I get a little money, I buy books; and if any is left I buy food and clothes".
Praktické informace o programu Erasmus ( en) Údaje o politice EU v oblasti vzdělávání (en) Odkaz na Výbor pro kulturu a vzdělávání Evropského parlamentu (en-fr) Internetové stránky pro studenty programu Erasmus (en) Tyto internetové stránky představují život a dílo Erasma (en) Internetové stránky věnované poslednímu filmu Cédrica Klapische (fr)
Practical details about the Erasmus programme Fact sheet on EU education policy Link to the Education and Culture Committee of the European Parliament Website for Erasmus students This website features a profile of the life and work of Erasmus A website dedicated to Cédric Klapisch's latest film
Směrnice o službách: návod k použití
Services Directive: Directions for use
Volný pohyb služeb
Free movement of services
Nikdo nezpochybňuje, alespoň ne otevřeně, cíl, kterým je vytvoření skutečného vnitřního trhu služeb Unie.
Nobody challenges, at least not openly, the goal of establishing a genuine internal market in services in the Union.
Různí se však názory na prostředky k jeho dosažení a na rozsah liberalizace.
However, opinions differ on how to achieve this goal and on the extent of liberalisation.
Těsně před tím, než o věci rozhodne Evropský parlament, je jisté jedno: návrh směrnice Evropské komise projde velkými kosmetickými úpravami.
On the eve of the European Parliament’s decision one thing is certain: the European Commission’s proposal for a Directive is due to undergo a major face lift.
Cíl, kterým je zajištění volného pohybu služeb v Evropě, se neobjevil až dnes.
The objective of ensuring free movement of services in Europe is not new.
Vlastně už v roce 1975 se šest zakládajících zemí Evropského hospodářského společenství zavázalo k vytvoření velkého trhu, v jehož rámci by se volně pohybovaly osoby, zboží, kapitál a ... služby.
Indeed, as early as 1957, the six founding countries of the European Economic Community undertook to create an important market in which persons, goods, capital and services would circulate freely.
O čtyřicet pět let později se ze čtyřech svobod, zakotvených v Římské smlouvě, neuplatnila ta, která se vztahuje na služby:
Forty-five years later, of the four freedoms inscribed in the Treaty of Rome, that covering services has not been achieved:
(...) „je nutno konstatovat, že stále existuje velká propast mezi vizí integrovaného hospodářství Evropské unie a realitou, jak ji vnímají evropští občané a poskytovatelé služeb“ napsala Evropská komise ve sdělení zveřejněném v roce 2000.
In a communication published in 2000 the Commission wrote: (…) ‘a decade after the envisaged completion of the internal market, there is a huge gap between the vision of an integrated EU economy and the reality as experienced by European citizens and European service providers.’
Jaký přínos lze očekávat od liberalizace služeb?
Benefits expected from the liberalisation of services
Evropská komise odhaduje, že služby představují 70 % bohatství a pracovních míst vytvořených v Unii.
The European Commission estimates that services represent 70% of the wealth and jobs generated in the Union.
Kvůli přetrvávajícím překážkám volného pohybu služeb Evropa zcela nevyužila potenciálu tohoto úspěšně se rozvíjejícího trhu, pokud jde o růst a tvorbu pracovních míst.
Europe has not fully exploited the potential of this rapidly expanding market in terms of growth and job creation because of persistent obstacles to the free movement of services.
Ve zprávě, kterou Komise uveřejnila v roce 2002, jsou podrobně uváděny stovky administrativních překážek nebo skrytých či diskriminačních ochranných opatření.
A Commission Report published in 2002 scrupulously lists hundreds of disguised or discriminatory administrative obstacles or protectionist measures.
Pokud se například dnes chce podnikatel usadit v jiném členském státě, musí v některých případech dokazovat, že jeho činnost je „hospodářsky potřebná“.
Nowadays, for example, if a businessman wishes to establish himself in another Member State he must, in certain cases, prove that his activity is ‘economically necessary’.
Pojmem „potřebná“ se většinou rozumí činnost, která není konkurencí pro místní poskytovatele služeb.
‘Necessary’ usually has to be understood as an activity which does not compete with local service providers.
Poskytovatel služeb tak musí provádět průzkum trhu, který je někdy finančně velmi náročný.
This forces the service provider to carry out market studies, which can be very costly.
Podle Komise by mohlo otevření tohoto odvětví hospodářské soutěži stimulovat růst evropského hospodářství a tvorbu pracovních míst.
According to the Commission, opening up the sector to competition could stimulate growth in the European economy and create jobs.
Tento cíl je stanoven lisabonskou strategií, ke které se Evropský parlament přihlásil a která chce dosáhnout konkurenceschopnější evropské ekonomiky.
This objective is part of the Lisbon strategy, aimed at making the European economy more competitive, a strategy to which the European Parliament subscribes.
Z této liberalizace by měl mimo jiné těžit také spotřebitel.
Besides, the consumer should be able to benefit from this liberalisation too.
Výběr služeb by byl větší.
There would be a wider choice of services.
Zjednodušením poskytování služeb v zahraničí by k nim mohl mít spotřebitel snadnější přístup.
If it were simpler to supply services from one country to another, the consumer could access them more easily.
V současné době například mnohé státy přiznávají daňovým poplatníkům daňové úlevy v rámci odborného vzdělávání, zejména výuky cizích jazyků.
For example, many States currently grant tax deductions for professional training and in particular for learning a foreign language.
Vnitrostátní správní orgány však přiznávají tyto úlevy pouze tehdy, pokud uchazeči absolvují výuku v zemi svého původu, nikoliv tehdy, pokud studují angličtinu ve Spojeném království nebo španělštinu ve Španělsku.
However, national governments grant these deductions only if the candidates take the courses in their countries of origin and not in the United Kingdom for English or Spain for Spanish.
Úloha Evropského parlamentu a časový harmonogram
The role of the European Parliament and the timetable
Ve svých usneseních z let 2001 a 2003 považoval Evropský parlament dokončení vnitřního trhu prostřednictvím vytvoření vnitřního trhu služeb za „naprostou prioritu“.
In its resolutions of 2001 and 2003 the European Parliament regards completion of the internal market by establishing an internal market in services as ‘the top priority’.
Poslanci rovněž připomněli, že vnitřní trh služeb, který je „plně funkční, tvoří nedílnou součást cílů hospodářské reformy, které byly stanoveny Evropskou radou v Lisabonu“.
Members also reiterated that ‘ a fully functioning Internal Market for goods and services is an integral part of meeting the economic reform goals established by the Lisbon European Council’.
S touto politickou podporou předložila Evropská komise, které v té době předsedal Ital Romano Prodi, v lednu 2004 návrh směrnice.
In January 2004, boosted by this political support, the European Commission, then led by the Italian Romano Prodi, presented a proposal for a Directive.
Text připravili pracovníci oddělení komisaře pro vnitřní trh, Holanďana Fritse Bolkesteina, odtud tedy název „Bolkesteinova směrnice“.
The text was drafted by the services of the Internal Market Commissioner Frits Bolkestein of the Netherlands, hence the name ‘Bolkestein Directive’.
Návrh byl předán Evropskému parlamentu a Radě ministrů.
The draft was forwarded to the European Parliament and the Council of Ministers.
Aby text mohl vstoupit v platnost, musí tyto dva orgány jako spolutvůrci zákonů nutně najít prostor pro dohodu.
It is imperative that these two institutions, as co-legislators, find common ground so that the text can enter into force.
Parlamentu se projekt příliš nezamlouvá
Parliament is not captivated by the draft
V současné době usilovně pracuje na návrhu směrnice deset parlamentních výborů.
Ten parliamentary committees are currently working on the Commission’s proposal for a Directive.
Některé již vyjádřily své stanovisko.
Some have already expressed their opinion.
Koordinátorem pro tuto problematiku neboli „příslušným výborem“ je Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, na rozdíl od ostatních výborů, které pouze vyjadřují svoje stanovisko.
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection is the lead committee for this dossier – this is the ‘committee responsible’, as opposed to the others which merely express their opinion.
Výbor pro vnitřní trh pověřil německou sociální demokratku Evelyne Gebhardtovou, aby připravila zprávu, která bude sloužit jako základ pro vyjádření postoje Evropského parlamentu.
The Committee on the Internal Market has given German Social Democrat Evelyne Gebhardt responsibility for drafting the report which will serve as the basis for the European Parliament’s position.
Poté, co Výbor pro vnitřní trh zprávu přijme, bude postoupen – pravděpodobně v říjnu – evropským poslancům k prvnímu čtení na plenárním zasedání.
Once adopted by the Committee on the Internal Market, the report will come before the House for approval by the Members of the European Parliament at first reading, probably during the October part-session.
V závislosti na změnách navrhovaných poslanci může Evropská komise po tomto prvním čtení provést ve svém původním návrhu změny.
After this first reading the European Commission will be able to introduce changes to its initial proposal in line with the amendments proposed by MEPs.
Poté bude toto znění předáno Radě, která jej posléze projedná.
Following that, the text will be forwarded to the Council and debated.
Členské státy pak mohou přijmout „společný postoj“.
The Member States may then adopt a ‘common position’.
Pokud se Rada a Parlament shodnou na obsahu směrnice, může vstoupit v platnost.
If the Council and Parliament are in agreement on the content of the Directive, it may enter into force.
V opačném případě budou práce a jednání pokračovat.
If not, the work and negotiations will continue.
Zatím je obtížné předvídat rozhodnutí Evropského parlamentu a to, zda s pozměňovacími návrhy, které Parlament případně přijme, bude souhlasit Rada.
At present it is difficult to foresee what the European Parliament will decide and whether the amendments it may adopt will be accepted by the Council.
Nejistý harmonogram
Uncertain timetable
Komise ve svém návrhu předpokládá postupnou a diferencovanou liberalizaci služeb podle jejich kategorie.
In its draft the Commission provides for progressive and differentiated liberalisation according to category of service.
V některých případech by mohla být liberalizace odsunuta až o deset let od doby, kdy směrnice vstoupí v platnost.
In certain cases liberalisation might be postponed for ten years after the Directive enters into force.
Vzhledem ke stavu přípravy textu a k šíři rozpravy je však dnes prakticky nemožné říci, kdy by směrnice mohla vstoupit v platnost a v jaké podobě.
However, taking account of the progress of the work and the breadth of the debate, it is virtually impossible, at this time, to say when the Directive might enter into force and in what form.
Směrnice o službách: cesta ze slepé uličky Volný pohyb služeb: výrazný krok kupředu
The End of the Deadlock MEPs take a big step forward
Co navrhuje Komise?
What is the Commission proposing?
Komise především navrhuje, aby bylo podnikům poskytujícím služby umožněno snažší usazování v jiném členském státě.
The Commission is first of all proposing to allow service companies to establish themselves more easily in another Member State.
Za tímto účelem předpokládá zejména zjednodušení administrativních postupů a formalit, kterých by mělo být méně a měly by být také snáze splnitelné.
To this end, it provides in particular for the simplification of administrative steps which would be fewer in number and also easier to complete.
Hlavní novinka: poskytovatel služby by se už neměl obracet na několik orgánů hostitelského členského státu, ale pouze na „jednotné kontaktní místo“.
Main innovation: the service provider would apply to ‘single points of contact’, instead of having to appear before several authorities in the host country.
Dále má návrh směrnice zjednodušit poskytování dočasných a přeshraničních služeb.
Next, the draft Directive aims to facilitate temporary and cross-border service provision.
Podle druhu služeb a stupně liberalizace navrhuje Komise buď zásadu země původu (jako základní pravidlo), nebo harmonizaci (většinou jako doplňující opatření).
Depending on the type of service and the stages of liberalisation, the Commission is proposing either the country of origin principle (as a basic rule) or harmonisation (generally in a supplementary role).
Zásada země původu znamená, že poskytovatel služby podléhá právu země, ve které je trvale usazen, nikoliv právu státu, ve kterém je služba poskytována.
The country of origin principle means that the service provider is subject to the law of the country in which it is permanently established and not in the State in which the service is provided.
Kontrolu toho, zda činnost vykonávaná podnikem odpovídá pravidlům, tedy provádí země původu, nikoliv země určení.
Hence it is the responsibility of the country of origin and not the country of destination to monitor whether the service provided by the company complies with regulations.
Text každopádně doporučuje lepší spolupráci mezi správními orgány členských států.
Whatever the scenario, the text advocates better cooperation between national authorities.
Vyzývá je k výměně informací o platných právních ustanoveních a o požadavcích na poskytování služeb, k předávání potřebných dokumentů a k posílení koordinace pravidel přístupu na trh služeb.
It invites them to exchange information on current legislation and requirements governing the provision of services, to transfer the necessary documents and to strengthen coordination of rules of access to the market in services.
Návrh pokrývá velmi širokou škálu služeb, ale předpokládá i odchylky.
The draft covers a very wide range of services, but derogations are provided for.
Uplatňování práva země určení
Application of the law of the country of destination
Kvůli příliš velkým rozdílům mezi zeměmi stanoví návrh směrnice celou řadu specifických odchylek od zásady země původu.
Because such great disparities exist between countries, a whole series of special derogations from the country of origin principle are provided for in the draft Directive.