natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Režisér vítězného snímku Philippe Lioret Cena, kterou Parlament každoročně uděluje v rámci evropské kinematografie, byla dnes předána francouzskému režisérovi Philippu Lioretovi.
Directed by French film maker Philippe Lioret, "Welcome" has received widespread praise from critics since being released earlier this year.
Příběh o plaveckém instruktorovi, který se rozhodne pomoci kurdské dívce přeplavat kanál La Manche, získal přízeň většiny hlasujících europoslanců.
It came ahead of "Sturm" and "Eastern Plays", films which looked at the Yugoslav war crimes tribunals and Neo-Nazism respectively.
Slavnostní vyhlášení a předání ceny proběhlo během plenárního zasedání ve Štrasburku předsedou Parlamentu Jerzym Buzkem.
Prior to awarding the prize EP President Jerzy Buzek said that "the LUX prize is a young and forward-looking initiative.
"Ohlasy, které tento film vyvolal u francouzské veřejnosti, mě změnily.
Accepting the award Philippe Lioret told the Chamber that "the impact the film had on French society made me change.
Evropská kinematografie bez jazykových bariér
23 languages, 27 prints
Cena ve výši 87 000 eur, kterou je cena LUX dotovaná, má pomoci zpřístupnit film širokému obecenstvu v Evropě.
The 87,000 euro prize will finance the subtitling of the winning film in the 23 official EU languages and the production of a 35 mm print per EU country or a contribution to the DVD release.
Cena bude využita k otitulkování filmu do 23 jazyků EU a k jeho distribuci v členských zemích.
The hope is that it will me more accessible to viewers throughout the Union.
Letošního vítěze vybrali jako každoročně europoslanci, kteří shlédli všechny tři nominované snímky.
Since 2007, the European Parliament has supported the European film industry by awarding the prize annually.
Vedle francouzského filmu 'Welcome' se o jejich přízeň ucházela také bulharsko-švédská koprodukce 'Eastern Plays' a film 'Sturm', který vznikl ve spolupráci Německa, Dánska a Nizozemí.
The aim is to help break down language barriers that often hinder the circulation of films throughout Europe.
Záhřeb chce do Bruselu: MEP Swoboda hovoří o přístupu Chorvatska do EU
From Zagreb to Brussels: Swoboda on Croatia's EU ambitions
Unie by ráda uvítala Chorvatsko ve svých řadách.
Of these, Croatia is held to be first in the queue and is eager to join as soon as possible.
Popisuje překážky, které ještě Záhřeb čekají, než bude moci nejdříve za tři roky rozšířit početnou unijní rodinu.
On the other hand, we have to be clear that in comparison with other countries it is high time that Croatia got the chance to join the European Union.
Pane poslanče, můžete nás seznámit se současným časovým plánem vstupu Chorvatska do EU?
Do you have a timetable in mind for Croatia's accession to the EU?
Chorvatsko by se mohlo stát členem Unie v roce 2012.
Full membership could start in 2012.
Přístupová jednání by měla vyvrcholit v polovině roku 2010.
The final negotiations should take place towards the middle of 2010.
Poté musí udělit souhlas Parlament, k prostudování materiálů bude ale potřebovat několik měsíců.
After that the Parliament has to give its consent and it will need some months to study all the details.
Ratifikační proces by proto mohl začít až počátkem roku 2011.
Therefore the ratification process can start only at the beginning of 2011.
Vše záleží na postoji Chorvatska k tomuto procesu.
However, it depends very much on Croatia and its willingness to make the necessary effort.
Příští týden se očekává kritika spolupráce Chorvatska s ICTY (Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii) ze strany generálního prokurátor Serge Brammertze před Radou bezpečnosti OSN.
Next week, Chief Prosecutor Serge Brammertz (the International Crimes Tribunal for Yugoslavia) is expected to criticise Croatia at the UN Security Council over its cooperation with the Court.
Pokud k ní opravdu dojde, Spojené království, Nizozemí, Belgie a Finsko se vyslovily, že zablokují přístup Chorvatska do EU.
If so, the UK, Netherlands, Belgium and Finland say they will block Zagreb's accession negotiations.
Je ohrožena budoucnost chorvatského členství?
What's the problem and is Croatia's EU future at risk?
V každém případě to je problém.
Well of course it is a problem.
Středem zájmu jsou dokumenty, které soud potřebuje k soudnímu procesu s bývalým chorvatským generálem Ante Gotovinou.
The only conflict is still about documents (which relate to the artillery bombardment of Knin) which the Court needs for the trial of former Croatian General Ante Gotovina.
Neví se ovšem, zda dokumenty vůbec existovaly či zda nebyly zničeny.
There are different views about whether the documents even existed or if they were destroyed.
Pokud je tomu tak, bude samozřejmě problém je doručit.
If the latter is the case it is very hard to deliver them.
Je třeba udělat vše proto, aby byly dokumentu nalezeny nebo aby bylo prokázáno jejich zničení.
Everything has to be done so that the documents are either found or it can be proved that the documents have been destroyed.
Na druhé straně nemůže být členství podmíněno tímto ojedinělým příkladem nedostatečné spolupráce, protože v jiných případech je spolupráce tribunálu a Chorvatska dobrá.
This is an important issue, but on the other hand the membership should not depend on one element of cooperation because in many others Croatia was cooperating well with Court in The Hague.
Podaří se Chorvatsku doručit dokumenty nebo důkaz o jejich zničení před 3. prosincem?
Do you think Croatia could be able to deliver the document or the proof that they were destroyed before 3 December?
Pokud je nepředali doposud, pochybuji, že se tak stane v průběhu nadcházejících týdnů.
If they haven't been delivered by now, then I don’t think that they are going to be delivered within the next few days.
To by také znamenalo, že byly doposud skryty a existovaly.
This would also prove that they were hidden and that they in fact exist.
Ve své zprávě doporučuji, aby byli do hledání zapojeni také zahraniční experti z řad policie a odborníků na bezpečnost.
In my report I mentioned a proposal which I took up from Croatia: namely that there should be people from outside Croatia, security and police experts who should help Croatia to find the documents.
To by pomohlo prokázat, zda Chorvatsko spolupracuje či nikoliv.
This could be a clear proof if Croatia is cooperating or not.
Stojí ještě něco dalšího v cestě Chorvatska do EU?
Are there other issues standing in the way of Croatia's accession?
Je třeba provést obecné reformy, včetně reformy státní správy, reorganizace soudů a privatizace loděnic.
Traditional reform in general, including all the element of administration reform, the reorganisation of the courts, privatisation of the shipyards.
Hlavním problémem ale přetrvává boj s korupcí.
The major problem is also the fight against corruption.
Zvláště korupce ve vyšších politických sférách .... ?
Specially, for high ranking political corruption....?
Bude vyřešen spor týkající se hranic se Slovinskem než se Chorvatsko stane členem EU?
By the time Croatia joins the EU would the border dispute with Slovenia be solved as well?
V to doufáme.
We hope so.
Chorvatský parlament již přijal souhlas s arbitráží a doufáme, že Slovinsko se zachová obdobně.
Croatia's parliament ratified the agreement on arbitrage already with a huge majority and hopefully the same will be done in Slovenia.
Pokud budou obě země souhlasit s arbitráží, podpisu přístupové smlouvy nestojí nic v cestě.
If countries ratify this agreement on the arbitration process then there is no obstacle for the ratification of the accession treaty.
Srbský ministr zahraničních věcí Vuk Jeremič nedávno uvedl v našem rozhovoru, že by byl rád, kdyby se Srbsko stalo členem Unie během následujících pěti až sedmi let.
Serbia's Foreign Minister, Vuk Jeremić, recently told us that he wants Belgrade to join the EU in about five to seven years.
Domníváte se, že je možné, aby Chorvatsko, Srbsko a další balkánské země vstoupily případně do EU společně?
Is it conceivable that Croatia and Serbia and the other Balkan countries could eventually join together at the same time?
Neumím si to představit a myslím, že to není ani proveditelné.
I cannot imagine that and I don't think it is feasible.
Chorvatsko musí přistoupit co nejdříve.
Croatia must join as soon as possible.
Zároveň doufám, že Srbsko učiní vše potřebné, aby také přistoupilo v co nejkratším termínu.
I hope that Serbia will also do everything to join as soon as possible.
Má však před sebou stále dost práce.
But they are two different "as soon as possible".
Swoboda Rozhovor s Vukem Jeremićem: Čekají nás zajímavé časy!
Live from the Chamber Hannes Swoboda MEP EU-Croatia Delegation Serbia's Foreign Minister Vuk Jeremić pledges EU future for Belgrade
-//EP//TEXT TA P7-TA-2009-0097 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A7-2009-0076 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT MOTION P7-RC-2009-0142 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT MOTION RC-B7-2009-0142 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091124IPR65100 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091124IPR65100 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT CRE 20091111 ITEM-023 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT CRE 20091111 ITEM-023 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113FCS64416 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113FCS64416 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//EN
Dohoda o nových telekomunikačních zákonech je na stole
Telecoms Package: internet access safeguarded
Od počátku jednání trval Parlament na tom, aby byla dodržována úmluva o lidských právech a zásadních svobodách, která se vztahují na svobodu přístupu k informacím, například prostřednictvím internetu.
From the start of negotiations, Parliament has demanded the establishment of adequate procedural safeguards for internet access, in line with the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Omezení tohoto přístupu je tedy možné úřadně nařídit jen za předpokladu, že se jedná o přiměřenou a řádně odůvodnitelnou žádost ze strany úřadů.
Restrictions on a user's internet access may now "only be imposed if they are appropriate, proportionate and necessary”.
V Evropském parlamentu sedí švédský europoslanec Christian Engström, který byl ve své zemi zvolen za Pirátskou stranu, jejíž hlavním požadavkem je svoboda užívání internetu.
Swedish Pirate MEP Christian Engström , who for years have been fighting for internet users rights, said after the compromise was reached: "To be honest, I never thought this would happen.
Není to sice to nejlepší, co bychom si vysnili, ale toto není konec boje za svobodný, otevřený a neomezený internet.
It is not everything that we would have wanted in the best of worlds, and this is not the end of the fight for a free and open internet.
Ale je to daleko větší krok správným směrem, než bych se býval odvážil doufat."
But it is a much bigger step in the right direction than I would have dared to hope for."
Co se bude dít dál?
What happens next?
20091113STO64409 Tisková zpráva Rozhovor: švédský "pirát" Christian Engström europarltv: Dokázali jsme ochránit svobody občanů - Vidal Quadras
20091113STO64409 Background note on The Telecoms Package Press release "Pirate" MEP Christian Engström Interview with EP conciliation delegation leader Vidal- Quadras
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090709STO57831 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090709STO57831 0 NOT XML V0//EN
Také role Ruska v boji proti globálnímu oteplování byla na jednacím pořádku.
The meeting is expected to focus on climate change, energy security and a new general cooperation agreement between the two.
20091113STO64412 Přehled plenárního zasedání Přehled tiskových zpráv Záznam plenárního zasedání Fotoreportáž na stránkách Flickr
20091113STO64412 Rundown of 11-12 November Parliamentary sitting Press releases Watch the last plenary session Flickr photo reportage of the sitting
Diskuze: Jak zajistit v budoucnosti přijatelné životní podmínky
"Finance and climate change" - a challenge for the future
©BELGA_DPA_Oliver Berg Klimatické změny a finance, tato dvě témata byla v čele zájmu diskuze, která se 10. listopadu odehrála v Parlamentu ve výboru pro průmysl, výzkum a energetiku.
Drying aquifers and the impact they will have on agriculture and drinking water will be a major problem caused by a warming climate. ©Belga "Finance and climate change" was under discussion at a 10 November hearing in parliament's Industry, Research and Energy Committee.
Předsedkyně výboru Anni Podimata z Řecka upozornila na potřebu zajistit udržitelné životní podmínky na planetě pro budoucí generace.
Greek Socialist Vice-Chair Anni Podimata said, "the real challenge is to create sustainable living conditions for the future".
Účastníci se také zajímali o to, jakým způsobem bude narůstat chudoba a jak klimatické změny ovlivní migraci lidí.
There was agreement that the new economic model should be based on public-private cooperation, allowing new business opportunities to boost global competitiveness, while creating new jobs and fighting inequalities.
Potřeba investovat do nových technologií
Need to invest in technologies
Také zdůraznila, že je nutné nově promyslet přepravu energie, rozmach dopravy a investice do recyklace.
She also stressed the importance of new modes of transport and recycling.
"Potřebujeme nové technologie a inovace," řekla.
"This is about investing in technologies and innovations."
Většina účastníků se shodla na tom, že největší zodpovědnost za budoucnost zeměkoule nesou vyspělé země a mají proto povinnost včas jednat.
Many speakers said that developed and industrialised countries have the greatest responsibility to act.
Předsedkyně výboru Anni Podimata však upozornila, že řada vlád vyspělých zemí buď svou roli odmítá anebo jen velice váhavě vnímají tuto svou povinnost.
"The same national governments that are denying or are reluctant today to assume their responsibilities concerning the fight against climate change are the ones that have provided billions of Euros, to the financial sector," Ms Podimata told us.
I když nechtějí investovat do životního prostředí, tak jsou ochotni vložit miliardy a miliardy eur na oživení finančních trhů.
"The responsibility we have for future generations is enormous," she added.
Přijede člen skupiny Beatles Paul McCartney
Paul McCartney joins Dr Rajendra K. Pachauri on 3 December
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091110IPR64171 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091110IPR64171 0 NOT XML V0//EN
Rozhovor: Nový šéf NATO Anders Fogh Rasmussen
NATO boss Rasmussen calls for stronger security cooperation with EU
Jednou z jeho priorit je vybudovat rozumné a přínosné strategické partnerství s Ruskem a přesvědčit Moskvu, že NATO pro Rusko nepředstavuje hrozbu.
On Afghanistan, he hopes for a transfer of responsibility for security to the Afghans to start next year and on relations with Moscow, he points to common threats and says that "NATO is not an enemy of Russia".
Vidí mnoho společných rysů mezi jeho předchozím působením v čele dánské vlády a v současné funkci, v obou případech jde především o hledání společné dohody.
Finally, he likens his present job to his former role as Danish prime minister in that it is all about "consensus building".
Jak se díváte na budoucí spolupráci EU a Severoatlantické aliance?
As Europe develops its own separate security and defence policy, how do you see future cooperation between the EU and the North Atlantic Treaty Organisation?
V první řade bych rád zdůraznil, že mám velice pozitivní přístup k vývoji silnější obranné a bezpečnostní politiky v rámci EU.
First of all I would like to stress that I have a very positive attitude to the development of a stronger defence and security policy pillar within the EU.
Myslím si, že tudy vede cesta kupředu.
I think that it is the way forward.
Velice bych si přál, aby EU byla schopna řídit samostatně krizový management a mírotvorné operace ve spolupráci s NATO.
I would very much like to see an EU capable of conducting crisis management and peacekeeping operations in cooperation with NATO.
Nepovažuji rozvoj Evropské bezpečnostní a obranné politiky jako konkurenci k NATO, ale jako doplněk NATO.
I do not consider the development of ESDP (European Security and Defence Policy) as competition with NATO, but complementary to NATO.
Myslím si že posílení spolupráce je smysluplné jak politicky, tak i vojensky.
I think that strengthened cooperation makes sense politically as well as militarily.
Politicky z toho důvodu, že většina členských zemí jsou členy obou organizací.
Politically, it could be because a majority of the member states are members of both organisations.
Když si dobře rozdělíme práci, tak můžeme zhodnotit náš příspěvek jako například v kosovu, kde NATO zajišťuje vojenské operace a EU se věnuje spíše civilním úkolům.
If we organise the right division of labour, we could add value, like in Kosovo, where NATO conducts the military operations and the EU a more civilian mission.
V Bosně je tomu naopak, tam jsme předali zodpovědnost za vojenské operace Evropské unii.
In Bosnia it’s the other way around: we have handed over the responsibility for the military operation to the EU.
Takže to jsou výborné příklady pro to, jak lze vytvořit dobrou politickou součinnost.
So it's an excellent example of how we can achieve political synergies.
Vojensky bychom také měli spojit síly.
Militarily it makes sense that we join efforts.
NATO má vlastní parlamentní shromáždění.
And we could make more efficient use of money.
Jakou roli mohou hrát Evropský parlament a národní parlamenty v oblasti bezpečnostní a obranné politiky?
NATO has its own Parliamentary Assembly, what role can the European Parliament and national parliaments play in security and defence policy?
Existují rozdíly v různých členských zemích ohledně míry zapojení parlamentů do bezpečnostní a obranné politiky.
Well, there are differences among our members as to how strongly parliaments are engaged in security and defence policy.
Velice to záleží na ústavní úpravě.
It very much depends on constitutional arrangements.
Dlouho jsem sám působil jako poslanec a proto se silně přikláním k posílení zapojení poslanců do otázek bezpečnosti a obrany.
Having said that, as a long-serving parliamentarian, I’m strongly in favour of strengthened engagement from parliamentarians in defence and security matters.
Řekl bych, že v dnešním světě je velice důležité posílit vazbu mezi lidmi a výkonnou mocí v oblasti bezpečnosti a obrany.
I think in today’s world it is of crucial importance to strengthen the link between the people and decision-making in security and defence policy areas.
Dříve existoval velký odstup mezi diplomatickými a vojenskými strukturami na jedné straně a člověkem na ulici na druhé.
In ancient times there was a very long distance between the diplomatic and military establishments and the man on the street.
Ale dnešní zahraniční, bezpečnostní a obranná politika je úzce spjata s každodenním životem lidí.
But in today’s world foreign policy, security policy and defence policy are intertwined and interlinked with people's daily lives.
Začátkem prosince jste navštívil Moskvu a jednal jste s ruským vedením.
In early December you visit Moscow for talks with the Russian leadership.
Jak vidíte budoucí strukturu spolupráce NATO a Ruska?
How do you see the future structure of cooperation between NATO and Russia?
Je mým dlouhodobým cílem vytvořit strategické partnerství NATO a Ruska.
My long term vision is to establish a strategic partnership between NATO and Russia.
Dle mého názoru sdílejí navzdory všem rozdílům spojenci v NATO a Rusko společné zájmy.
My analysis is that at the end of the day Russia and the allies within NATO share common security interests.
Vím že máme neshody, názorové střety s Ruskem, například ohledně Gruzie - musíme vyžadovat územní celistvost a suverenitu Gruzie.
I know that we have our disagreements, we have our disputes with Russia, for instance on Georgia - we have to insist on the territorial integrity and the sovereignty of Georgia.
Ale tyto spory by neměly zastínit, že v určitých oblastech čelíme stejným bezpečnostním ohrožením.
But these disputes should not overshadow the fact that we are faced with the same security threats in a number of areas.
Jedním z nich je Afghánistán.
One of them is Afghanistan.
Rusové vědí moc dobře, na základě vlastních zkušeností, že ponechat Afghánistán sám sebou umožní, aby se tam pevně zakořenil terorismus a odtamtud pak teroristé lehce mohou proniknout do střední Asie a do Ruska.
The Russians know very well, based on experience, that if Afghanistan is left behind, and if terrorism once again gets rooted there, the terrorists could easily spread from Afghanistan through Central Asia to Russia.
Rusko také trpělo vnitřními teroristickými útoky.
Russia has also suffered from internal terrorist attacks.
Čtvrtou oblastí je pak pirátství, i zde čelíme společnému ohrožení.
Piracy is a fourth area, where we are faced with the same security threats.
Takže až v prosinci pojedu do Ruska, bude mým velkým úkolem přesvědčit tamní vedení, že NATO není nepřítelem Ruska a že NATO není proti Rusku namířeno.
So when I go to Russia in December it will be a very important task to try to convince the political leadership that NATO is not an enemy of Russia, NATO is not directed against Russia.
Naopak sdílíme v mnoha oblastech společné zájmy.
On the contrary: we share interests in a number of areas.
Není NATO přetíženo svými úkoly?
At what point does NATO say the mission is accomplished?
Našlo by zdroje v případě, že by na světě vypukl další konflikt?
Is NATO overstretched, if there were another conflict would it be able to find the resources?
NATO je v současnosti nejsilnější vojenskou aliancí na světě s obrovskou kapacitou, ale samozřejmě se v současnosti soustředíme na naší misi v Afghánistánu protože je hodně ve hře pro afghánský lid a pro bezpečnost naší a světového společenství.
NATO is currently the world's strongest military alliance with a huge capacity, but of course right now we are very much focused on our mission in Afghanistan, because a lot is at stake for the Afghan people, but first and foremost for our own security and for the international community.
Rád bych zdůraznil proč jsme v Afghánistánu.
Let me stress why we are in Afghanistan.
Kvůli bezpečnosti.
It is because of security.
Teroristé, kteří zaútočili 9.11.2001 na USA měli své kořeny v Afghánistánu.
The terrorists who attacked the US on 9/11 2001 were rooted in Afghanistan and the following day the NATO alliance invoked, for the first time in its history, Article 5, the collective defence clause, which states that an attack on one member is considered an attack on all of them.
Naše mise ještě není ukončena, proto se nadále na Afghánistán zaměřujeme, jedná se také o ochranu našeho území - která v dnešních podmínkách není omezena jen našimi hranicemi, ale začíná často na vzdálených místech jako je například Afghánistán.
The mission is still not accomplished - so right now we are focused on Afghanistan.
Takže to je naše hlavní priorita.
This is also about territorial defence.
NATO právě připravuje novou strategickou koncepci.
NATO is in the process of developing a new strategic concept.
Země jako USA, Velká Británie, Nizozemsko a Dánsko chtějí spíše globálnější strategii, Francie a řada nových členů naopak požadují více regionální zaměření.
Countries like the US, the UK, Holland and Denmark prefer a more global strategy, while France and many of the newer member states would prefer a more regional focus.
K čemu se přikláníte Vy?
What would you prefer?
Nevidím v tom žádný rozpor.
I don't see any contradiction.
Od dob, kdy před šedesáti lety bylo NATO založeno byla ochrana území naší hlavní úlohou podle článku 5.
This will be one of the core items on the agenda in our new strategic concept exercise.
Abychom byli schopni se odpovídajícím způsobem s těmito hrozbami vypořádat, musíme změnit naše ozbrojené síly.
Today, we are also faced with new threats, including cyber attacks, and in order to address these new threats properly, we need to transform our armed forces.
Okolo 70% ozbrojených sil v Evropě jsou vázány na konkrétní místo.
Around 70% of our armed forces in Europe are stationary.