natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Senátu USA se v současné době projednává zákon, který může ovlivnit zacházení se skleníkovými plyny ve Spojených státech na několik dalších desetiletí.
The visit coincides with a crucial point for a climate bill in the US Senate, which could define US energy use for decades.
Evropská unie hodlá své vlastní emise snížit do roku 2020 o pětinu, s podporou Číny a USA by ovšem dopad na světové klima byl daleko příznivější.
The EU's stated policy is a 20% cut in CO2 emissions by 2020 but this could rise to closer to 30% if other key international partners like Washington and Beijing are on board.
Návrh na třicet miliard euro leží na stole
€30 billion a year to help developing countries
Výbor pro životní prostředí navrhl 9. října, aby se Evropská unie zapojila do financování obdobných projektů v rozvojových zemích částkou třiceti miliard eur (do roku 2020).
On 19 October the Environment Committee said the EU should be willing to commit itself at Copenhagen to €30 billion in financing per year by 2020 to allow developing countries to adapt and mitigate climate change.
Na plenárním zasedání 11.-12. listopadu se na toto téma bude konat obsáhlá rozprava.
The proposal will be discussed by the full Parliament during their 11-12 November sitting.
Německý sociální demokrat Jo Leinen, který předsedá výboru pro životní prostředí, se snaží přispět k tomu, aby byla nalezena společná dohoda ještě před summitem EU v prosinci.
The Chair of the Environment Committee, German Socialist Jo Leinen, is keen that agreement is reached before the December summit.
Na tiskové konferenci řekl doslova, že by to bylo "katastrofické" kdyby Evropská unie nebyla schopna v Kodani přednést v otázce financování aktivit v rozvojových zemích jednotnou pozici.
Speaking in a press conference after the committee vote he said "it would be disastrous" if Europe went to Copenhagen without single position on burden-sharing and financing developing countries.
Parlament chce zahrnout emise z lodí a letadel do celkové dohody
MEPs want airplane and ship emissions included
Do celosvětové dohody o snížení emisí skleníkových plynů mají byt zahrnuty i emise z lodí a letadel, požadují europoslanci.
As well as money for developing countries MEPs on the Committee want shipping and international aviation included in any climate deal.
V dosavadním protokolu z Kjóta nebyly zahrnuty.
They are not included in the Kyoto climate protocol, which expires soon, but constitute two of the fastest growing sectors for CO2 emissions.
V současné době však představují dvě odvětví, ve kterých emise CO2 nejrychleji rostou.
The Committee also feels the EU should be more adventurous and aim for emissions cuts of 25-40% by 2020.
Výbor pro životní prostředí navíc požaduje, aby Evropská unie byla odvážnější ve svých požadavcích a snažila se docílit snížení emisí nejen o pětinu do roku 2020 ale dokonce až dvojnásobek původních plánů.
To improve the trade in carbon and make energy saving more efficient MEPs also want to see a genuine transatlantic carbon market created which would eventually lead to a global one.
Zároveň navrhují europoslanci jednání o nejprve transatlantickém obchodování s emisními směnkami, které lze později rozšířit na celou planetu.
20091023STO63120 MEPs call for ambitious emission targets and funding commitments What kind of deal for poor countries?
20091023STO63120 Tisková zpráva Parlament na facebooku - klimatické změny Záznam tiskové konference s Jo Leinenem Švédské předsednictví o klimatu Konference v Kodani Příloha: Změna klimatu (anglicky) Dokumenty: Výbor pro životní prostředí
Debate & comments on EP Facebook Jo Leinen press conference (October 20) Swedish presidency: climate UN Climate Change Conference 7-18 December Climate ambassadors: Bali to Poznán to Copenhagen Environment Council conclusions (October 21) concerning EU position for COP15 Environment Committee text (Pre-Vote)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091019IPR62729 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091019IPR62729 0 NOT XML V0//EN
Rozhovor: europoslankyně Róża Thun o roku 1989
Róża Thun on democratic changes in Central and Eastern Europe
Europoslankyně Róża Thun Hraběnka Růža z Thunu a Hohensteinu žila za dob socialistického Polska v disentu a byla aktivistkou zakázaného odborového hnutí Solidarita.
Polish MEP and former Solidarity activist Róża Thun: "Even arrested I was a free person" “Even arrested, I was a free person” recalled her memories as a former dissident and Solidarnosc activist, currently MEP, Róża Thun in an exclusive interview to Europarl.
"Pád berlínské zdi" je velice symbolickou a důležitou německo-německou událostí.
‘The Fall of the Berlin Wall’ is to my understanding a very symbolic and important German-German event.
Ale co skutečně Evropu změnilo, bylo to, že se nám společně podařilo rozebrat železnou oponu, toto hrozné rozdělení Evropy.
But what really changed Europe was that we together in Europe managed to dismantle the Iron Curtain, this terrible division of Europe.
Byla jste osobně jako aktivistka odborového hnutí Solidarita zapojena do změn, které udály před rokem 1989?
As a former Solidarnosc activist, you were personally involved in making the changes happen before 1989.
V mém mládí nastal jeden okamžik, kdy jsem si společně s kamarády uvědomila, že můžeme něco ovlivnit.
A moment came in my youth, I was still at University, when together with friends we realized that we are responsible for what is happening around us; that we are not objects, but subjects; i.e. that we want and can decide what is going on.
Samozřejmě jsem tehdy nemyslela na to, že Evropa se během mého života tak výrazně změní a že Polsko se stane demokratickou zemí a členem EU.
We realized that we can have influence without hoping of course that Europe would change so much within one lifespan and Poland would become a free democratic country and a member of the European Union.
Aspoň my, kteří jsme se postavili proti komunistické diktatuře, jsme byli svobodní lidé, byli jsme normální v naprosto nenormálním politickém systému.
At least, we those groups who opposed to the Communist dictatorship, we were free people, we were normal in this completely abnormal political system.
Byl to luxus, i když jsme za to museli platit jistou cenu.
And that was already a luxury, even if we paid a prize.
Byla jsem mluvčí organizace zvané Studentský výbor pro Solidaritu, který existoval ještě před Solidaritou, a z kterého později vznikla odborová a další hnutí.
I was a spokesperson of a student organization that was called Student Committee for Solidarity, which had existed even before Solidarnosc, and those milieus backed the trade unions and the bigger movements which arose later.
Musím se přiznat, že i když to bylo složité období - byli jsme neustále pod dohledem tajné policie a často i zatýkáni - mám velice dobré vzpomínky.
I must say that even if it was a very difficult time; we were constantly followed by the secret police and frequently arrested, I have very good memories.
Zaprvé jsem byla volná, i jako zatčená jsem byla svobodný člověk, a měla jsem výborné kamarády.
I was free, even if arrested, I understood and learned a lot, I had wonderful friends, and I live today in a Europe that realised more than my most daring dreams from those times.
Navíc dnes žiji v Evropě, která je naplněním mých snů.
In addition, I have the luxury to allow myself to admit that I have some, even if very humble, input in this good development.
A mám ten luxus, že si mohu připustit, že jsem přitom hrála svou roli.
Looking back 20 years, which one of your expectations were met, and what caused you disappointment?
Která z Vašich očekávání se naplnila a která Vás zklamala?
There are always disappointments and there are groups of people who did not manage.
Přechod z uzavřeného světa do naprosto otevřeného tržního hospodářství byl velkou výzvou.
Passing from a closed world to a totally opened free market economy was a huge challenge.
Polsko se neustále mění.
Poland goes through constant changes.
Náš každodenní život se také výrazně změnil.
Our everyday life went through tremendous changes too.
Sociální systém v Polsku není dostatečně vyvinutý a dostatečně blahobytný, aby se mohl postarat o lidi, kteří nezvládli se změnám přizpůsobit.
The social system in Poland is not developed and rich enough to take care of those who were not able to cope with the changes.
Takže je tu řada frustrovaných lidí.
So there are some people who are frustrated.
Ale Poláci jsou všeobecně přesný opak frustrovaných lidí.
But Poles in general are just the opposite of frustrated.
V anketách udávají, že jsou šťastní se svými životy a s politickým rozhodnutím vstupu do EU.
Also in the opinion polls, they are happy about their lives, about political decisions like joining the EU.
Vykazují velice dobré hospodářské výsledky - v současné době dokonce nejlepší v Evropě.
They have very good results in economy - for the time being the best of Europe.
Také nesmírně tvrdě pracují a vidí výsledky této své tvrdé práce.
They are extremely hard-working and they see the good results of this hard work.
Co byste vzkázala další generaci?
What’s your message for the new generation?
Starší generace vždy říká: když jsme byli mladí, tak vše v mládí bylo lepší.
The old generation always says: when we were young, the youth was better.
20091023STO63121 Stránka poslankyně
20091023STO63121 Róża Thun
Třetí ročník Evropské ceny Karla Velikého pro mladé Evropany
European Charlemagne Youth Prize launched today
Dnes byl zahájen třetí ročník Ceny Karla Velikého pro mladé Evropany.
The annual European Charlemagne Youth Prize was launched today.
Cena je určena pro mladé lidi, kteří se podílejí na projektech zaměřených na podporu porozumění mezi národy zemí Evropské unie.
The prize, now in its third year, targets young people who have been involved with projects helping to promote understanding between peoples from different European countries.
Příklad pro mladé Evropany
Role models for young Europeans
Cenu Karla Velikého pro mladé Evropany vyhlašuje Evropský parlament společně s mezinárodní Nadací Ceny Karla Velikého v Cáchách a je určena pro mladé lidi ve věkovém rozmezí 16 až 30 let.
The European Charlemagne Youth Prize, which is jointly organised by the European Parliament and the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen, is granted to projects undertaken by people between 16 and 30 years old.
Vítězný projekt by měl sloužit jako příklad pro mladé lidi žijící v Evropě a měl by obsahovat praktické příklady vzájemného soužití Evropanů jako jedné komunity.
The winning projects should serve as role models for young people living in Europe and offer practical examples of Europeans living together as one community.
Výměnné programy mládeže, umělecké nebo internetové projekty s evropským rozměrem jsou mezi vybranými projekty.
Youth exchange programmes, artistic and Internet projects with a European dimension are amongst the projects selected.
Celková hodnota udělených cen: 10 000 euro
Total prize money of 10,000 Euros
Tři vítězné projekty získají dotaci ve výši 5 000 €, 3 000€ a 2 000€.
The three winning projects will be awarded funding of €5,000, €3,000, and €2,000 respectively.
Budou také pozvány na návštěvu do Evropského parlamentu.
They will also be invited to visit the European Parliament.
Vítězové 2009
2009 winners
V minulém roce byla první cena udělena polskému projektu "YOUrope needs YOU!"
Last year, the Polish youth project "YOUrope needs YOU!" was awarded the first prize.
Tento projekt používá neformální metody, aby zprostředkoval teenagerům zajímavé poznatky o Evropě, prostřednictvím řady workshopů na středních školách, které vedou universitní studenti.
Through a series of high school workshops run by university students, this project uses informal methods to convey to teenagers interesting facts about Europe.
Druhou cenu získal "Evropský festival univerzitního divadla v Albi" (Francie) a třetí "Gumboot Diplomacy" (Německo).
The second and third prizes went to the "European Festival of university theatre of Albi" (France) and to "Gumboot Diplomacy" (Germany) respectively.
20091026IPR63217 Přihlášky jsou k dispozici na stránkách Informační kanceláře Evropského parlamentu:
The three winners will also be invited to visit the European Parliament in Brussels or in Strasbourg.
Novou Evropskou komisi čeká zkouška v Parlamentu
New European Commissioners yet to face MEPs questions
Jmenování nových komisařů je jen otázkou času a (zajímavých) politických jednání Mandát současné Evropské komise oficiálně končí 31. října.
Who will emerge as part of the EU's executive will become clearer soon As the life-term of the existing European Commission comes to a halt on 31 October attention is turning to how the next EU executive is going to look and who will get which portfolios.
Veškerá pozornost ve výkonném orgánu EU se proto obrací k otázce, jak bude vypadat složení nové Komise a kdo bude mít na starosti které rezorty.
EU countries have already begun jockeying for jobs and positions before naming their candidates.
Členské země EU již vyjednávají o posty a vliv a to i ještě předtím, než jmenují své oficiální kandidáty.
It is the job of the Commission President José Manuel Barroso to allocate posts, but before Commissioners can take office they must be endorsed by the European Parliament.
Konečné rozhodnutí má předseda Komise José Manuel Barroso, než však evropští komisaři nastoupí do funkcí, musí jejich nominaci schválit Evropský parlament.
Anyone who thinks this is just a formality should speak to Italian politician Rocco Buttiglione.
Každý kdo by se domníval, že jmenování nové Evropské komise je jen formalitou, by se měl seznámit s případem prvního italského kandidáta má post komisaře v roce 2004.
He was rejected by MEPs in 2004, forcing a new candidate to be appointed and the Commission reshuffled.
Rocco Buttiglione při svém představování řekl několik velice nelichotivých poznámek o smyslu zrovnoprávnění mužů a žen v politice a vysloužil si od europoslanců patřičnou odpověď.
This time there is speculation about whether there will be a specific "Climate Change" Commissioner and if the "communication" and "EU enlargement" portfolios will remain as they are.
V současné době se spekuluje, zda v Evropské komisi vzniknou nové rezorty, například pro ochranu klimatu a zda zůstanou zachovány rezorty komunikace a rozšíření EU v původní podobě.
Whether they do or not will send a powerful signal about the direction of the EU executive for the five years of its mandate.
Sestavení a tematické zaměření Komise vyšle důležitý signál do EU o budoucím směřování evropské exekutivy.
At present it's not certain how many of the current Commission will remain.
Rovněž není jasné, kolik ze současných komisařů bude moci ve své práci pokračovat.
It is up to each EU country, along with Mr Barroso, to come up with candidates.
Vláda každé země o této otázce musí rozhodnout sama, samozřejmě po konzultacích s předsedou Evropské komise José Manuelem Barrosem, který má při jmenování poslední slovo.
Different countries prize different jobs and although they can lobby for a post it will be Mr Barroso who will decide who gets what job, after a careful process of bargaining.
Slyšení komisařů je jako pohovor do zaměstnání
Q&A session - a sort of job interview
Každý z navržených komisařů musí předstoupit před odpovědný výbor v Parlamentu a odpovídat na otázky poslanců o své způsobilosti pro navržený rezort.
Each prospective Commissioner will have to answer questions before the parliamentary committee, or committees, that covers their area.
Po slyšení komisařů ve výborech následuje v plénu hlasování o Komisi v celkovém složení.
Following the committee stage, the whole house will look at the make-up of the new Commission, after which it will vote.
Parlament přitom může hlasovat jen o Komisi jako o celku, takže když se například objeví slabý kandidát, který nemá velkou naději na podporu v Parlamentu, může tato situace ohrozit budoucnost Evropské komise jako celku.
Parliament only has the right to hold a vote on the suitability of the whole of the new Commission, so if one poor candidate emerges and has little support it could endanger the whole group.
Vše se odehrává veřejně
Full coverage of the Hearings
Slyšení komisařů a celkový proces jejich jmenování můžete sledovat v přímém přenosu prostřednictvím stránek Evropského parlamentu, na kterým brzy najdete i zvláštní sekci věnovanou tomuto tématu.
A special part of the Parliament's website will soon be dedicated to the forthcoming parliamentary hearings.
Veškeré dokumenty a reportáže o navrhovaných komisařích si můžete přečíst ve všech oficiálních jazycích Evropské unie.
As well as live coverage you will find background documents, profiles of the Commissioners-designate, videos and other material.
20091026STO63219 Info: Komise a Rada pod kontrolou Jednací řád Parlamentu, článek 106: Volba Komise Jednací řád Parlamentu, pokyny pro schvalování Evropské komise Článek: José Manuel Barroso nastupuje podruhé do čela Evropské komise Příloha: Plenární zasedání v Bruselu 7.-8. října Plenární zasedání v září: Znovuzvolení předsedy Evropské komise
20091026STO63219 Oversight over the Commission and Council Rules of procedure: Election of the Commission Rules of procedure: guidelines for the approval of the Commission José Manuel Barroso - a second term as Commission President Irish referendum: MEPs react MEPs approve Barroso as Commission President
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 RULE-106 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 RULE-106 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 ANN-17 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 ANN-17 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090921STO60932 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090921STO60932 0 NOT XML V0//EN
Zázračný rok 1989
1989 - Europe's Annus Mirabilis
©BELGA_AFP_DRUSZCZ WOJTEIC Události roku 1989 změnily tvář evropského kontinentu.
Here we look at some of the events of that tumultuous summer of 1989.
Když se v červnu 1989 konaly evropské volby, jen těžko si někdo mohl představit, že jen o dva roky později v Evropském parlamentu zasednou například poslanci z východní části Německa, nyní již sjednoceného.
Anti-Soviet riots in Berlin in 1953 and the Hungarian uprising in 1956 showed that the Sovietization of Central and Eastern Europe could not be achieved without a fight.
U příležitosti dvacátého výročí pádu železné opony jsme pro vás připravili přehled vybraných článků publikovaných k tomuto tématu.
It poisoned relations with the West; all economic and political cooperation ceased as the Iron Curtain split the continent.
Mnozí v Evropě hovoří v souvislosti s rokem 1989 o pádu berlínské zdi, ale následné sjednocení Německa by nebylo možné bez mnoha dalších reformních kroků, které začaly nejprve v Maďarsku a v Polsku.
Later, in 1968 in Prague and in Poland in the 1980s dissent would be crushed, although it left a lasting legacy of hope for change behind it.
V exkluzivním rozhovoru vzpomíná na dvacet let staré události z pohledu disidenta, který se aktivně zapojil do demokratického hnutí ve východním Německu.
4 and 18 June: In Polish semi-free elections Solidarity win 99 of 100 seats in the Senate and all 161 Sejm seats allotted to Solidarity.
Na co vzpomínáte v souvislosti s 4. listopadem 1989, kdy manifestovalo přes milion lidí v Berlíně na ulicích?
27 June: Austrian and Hungarian Foreign Ministers cut through the border fence on the border between Austria and Hungary.
Jednalo se o první svobodnou manifestaci, kterou jsem zažil v Berlíně.
The first non-Communist government in Communist Europe is formed.
Lidé přišli odevšad a přinesli neuvěřitelně provokativní plakáty, hesla a karikatury.
11 September: Hungarian government announces that East German refugees would not be repatriated but instead be allowed to travel to the West.
Šuškalo se, že státní bezpečnost (Stasi) vyvolá před Braniborskou bránou incident, aby mohla násilně zakročit proto demonstrantům.
13.000 East German refugees leave through Hungary to Austria and the Federal Republic of Germany.
Proto mnozí přátele ze sdružení "Nové fórum" měli nápisy "Ne násilí".
9 October: Over 70,000 people demonstrate in the Eastern European city of Leipzig chanting "Wir sind das Volk" (We are the people).
Nápisy se objevily všude, aby bylo zamezeno provokacím.
18 October: Erich Honecker resigns in East Germany.
Když 9. listopadu padla Berlínská zeď - byla zbořena, anebo už měla trhliny?
4 November: Over 1 million people gather for a demonstration on East Berlin's Alexanderplatz.
Hranice byla zrušena 9. listopadu, zeď padla až později.
9 November: The Berlin Wall is breached and people stream westwards.
Železná opona bylo v tento den propíchnuta, nikoli náhodou, ale díky nátlaku z ulice.
16 December: Protests break out in Timişoara, Romania as a response to the government's attempt to evict dissident pastor László Tőkés (now an MEP).
Lidé se zmobilizovali, všechno bylo v pohybu a proto se dostali k hraničním přechodům, když bylo v televizi oznámeno že hranice je otevřena.
Students spontaneously join the demonstrations and the protestors turn against party buildings.
Předtím by je zastřelili.
Later on protests spread to Bucharest; forcing Nicolae Ceausescu to flee.
Ale vojáci byli zmateni a napětí neustále stoupalo.
25 December: Nicolae Ceausescu and his wife are executed.
Lidé provolávali: "Otevřete, otevřete!"
The last rites of the USSR
Otevřeli hranici a lidé se vyhrnuli ven do západního Berlína.
The Soviet Union continued to spiral towards disintegration over the next two years.
Bez ohledu na zeď, zkolaboval režim pod vlastní tíhou?
In 1990 Germany was reunited, whilst in Warsaw the leader of Solidarity, Lech Walesa, became President.
Všichni kteří tvrdí, že NDR byla v koncích, se mýlili.
The Soviet Union ceased to exist and the Commonwealth of Independent States was set up in its place.
Režimy na Kubě a v severní Koreje se drží navzdory tomu, že se tamní situace pro lidi neustále zhoršuje.
YouTube: 20th Anniversary of democratic change 1989-2009 special website Life with the Berlin Wall - europarltv
V porovnání například s Rumunskem se lidem v NDR žilo poměrně dobře.
Róża Thun on democratic changes in Central and Eastern Europe
Problémem bylo, že nebylo možné lidem zabránit v tom, aby šli do ulic.
Read on to discover a truly Polish perspective to democratic changes 20 years ago.
Poprvé se jim nepodařilo zabránit konání manifestace.
‘The Fall of the Berlin Wall’ is to my understanding a very symbolic and important German-German event.
To dodalo lidem odvahu, aby se zapojili a brzy se konalo mnoho podobných manifestací v jiných městech.
But what really changed Europe was that we together in Europe managed to dismantle the Iron Curtain, this terrible division of Europe.
Nátlak se stupňoval a komunistická strana SED byla nucena vydat nová pravidla umožňující lidem cestovat.
To me ‘fall’ or ‘collapse’ are verbs that would show our passivity, whereas it did not fall, we dismantled it with an enormous effort, courage, and vision on both sides of this Iron Curtain.
Erich Honecker oznámil ještě na začátku roku 1989, že zeď bude stát dalších padesát anebo sto let, dokud budou trvat důvody, proč byla postavena.
As a former Solidarnosc activist, you were personally involved in making the changes happen before 1989.
Ale jediným důvodem proč stála zeď byla samotná SED a snaha lidem zabránit v útěku z NDR.
You know I am an old woman, and it’s a long story (laughs)…I was involved in the democratic movement as a so called dissident already in the 70s, before Solidarnosc.
A když se železná opona stala propustnou, začal NDR vyzvánět umíráček.
A moment came in my youth, I was still at University, when together with friends we realized that we are responsible for what is happening around us; that we are not objects, but subjects; i.e. that we want and can decide what is going on.
Byla skutečnost, že manifestace nebyly potlačeny násilím tak jako v Číně na náměstí nebeského klidu, důsledkem rozhodnutí východoněmeckého vedení anebo historickou náhodou?
At least, we those groups who opposed to the Communist dictatorship, we were free people, we were normal in this completely abnormal political system.
To se dá těžko říct.
And that was already a luxury, even if we paid a prize.