natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Navzdory svému přístupu obchodování "bez omezení" má Čína také politické zájmy v Africe.
Despite its "no strings attached" policy, China also has political interests in Africa.
Mezi Evropany panuje rostoucí povědomí o obrovských možnostech, které Afrika nabízí.
There's growing awareness among Europeans of Africa's enormous potential.
Afrika není jen místo smutných příběhů, to Čína dokazuje.
Africa is not just sad stories, as China proves.
Hlavním cílem mé zprávy je zlepšit součinnost mezi Evropskou unií a Čínou ve prospěch rozvoje Afriky.
The main objective of my report is to have a better articulation between Europe and China to make a difference for Africa's development.
Nemělo by se to odehrávat způsobem "o nás, bez nás" - mělo by to zahrnovat jejich vlády a instituce.
This should not take place over the Africans' heads, but involve their institutions and governments.
Vaše zpráva zmiňuje obavy o možných negativních dopadech čínského vlivu jako je korupce, ochrana práv zaměstnanců a zajištění standardů ochrany životního prostředí.
Your report expresses concerns about China's possible negative influence on issues such as corruption, labour rights and environmental standards, in Africa.
Co mohou v této oblasti udělat Evropský parlament a Evropská unie?
What can, and should the EU/EP do about it?
Parlament se postavil do čela snahy o společné jednání, především formulací cílu rozvojové spolupráce v tomto tisíciletí, tzv. Millenium Development Goals (MDG).
The EP took the lead in highlighting the parameters of this engagement, namely the Millennium Development Goals.
Musíme Čínu přinutit k tomu, aby respektovala rozvojová kritéria, tak jak je máme v rámci OECD.
We have to press China to adopt criteria for development such as we have within the OECD.
Čína je důležitou mocností, je stálým členem v Radě bezpečnosti OSN a nese proto zodpovědnost v Africe a na celém světě.
It is a major power, a permanent member of the Security Council and therefore has responsibilities in Africa and all over the world.
Cokoliv Čína v Africe podniká má velký dopad, jak v dobrém, tak i ve špatném smyslu.
Whatever China does in Africa has huge consequences, good and bad.
Ale Evropané si nemohou dovolit jen kárat Čínu z kazatelny, když sami máme velké nedostatky dostát naším závazkům v Africe.
But Europeans cannot just afford to preach ex cathedra to China when we ourselves have tremendous shortcomings in living up to our commitments in Africa.
V roce 2007 udělil Evropský parlament Sacharovovu cenu Sálihu Mahmúdovi Usmánovy za jeho úsilí při ochraně lidských práv v Dárfúru.
The EP awarded the 2007 Sakharov Prize to Salih Mahmoud Osman for his work defending human rights in Sudan.
Upozorňoval na vliv Číny ve své zemi.
He stressed the influence of China in his country.
Může tato cena pomoct přesvědčit Čínu, aby změnila svou bezpodmínečnou politiku vůči svým investicím v Súdánu a v jiných částech Afriky?
Could the Prize help persuade China to rethink its "no strings" approach to investment in Sudan or Africa more widely?
Udělení ceny bylo důležité a mělo svůj dopad.
Awarding that prize was important and had an impact.
Pan Sálih se v Lisabonu zúčastnil summitu EU-Afrika krátce předtím, než mu byla cena udělena.
Mr Salih was in Lisbon for the EU-Africa Summit just before the EP awarded the prize.
20080227STO22422 Stránky poslankyně Návrh zprávy o politice Číny a jejích dopadech na Afriku Sacharovova cena 2007
20080227STO22422 Live broadcast from 21:00 Info from Briefing Report after vote in Committee Profile of Ms Gomes Sakharov Prize
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906FCS10161 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0080 0 NOT XML V0//EN
Přijme Evropa propuštěné zajatce z Guantánamo?
Will Europe take in Guantánamo Bay prisoners?
Kam povede cesta vězňů z Guantánamo?
When Christopher Columbus’ crew landed in a small Cuban bay in 1494, they could not have known the notoriety that the place - later Guantánamo Bay - would achieve.
USA udržují od začátku 20. století vojenskou základnu v zálivu Guantánamo na Kubě.
A hearing in Parliament on 28 February debated whether European countries should provide shelter to released detainees from Guantánamo who would be in danger if they returned to their own countries.
V uplynulých letech slouží především jako vojenské vězení pro ozbrojené bojovníky z Afghánistánu a Iráku.
The Guantánamo camp is a US military camp operating since 2002 on the existing US military base in Cuba.
Nezávislé organizace již dlouho kritizují USA za nezákonné zacházení s vězni a nelidské metody systematického mučení a ponižování.
Human rights organisations claim that many of its detainees were civilians who were arrested or kidnapped in the turmoil of the war in Afghanistan and sold to US forces for a bounty.
Parlament koncem února diskutoval o současné situaci.
International NGOs have criticised the US practice of offering large rewards for Taliban or Al-Qaeda fighters as this can lead to people being betrayed to settle old scores.
Zavřít vojenskou věznici je jedna věc, kam ale umístit osvobozené vězně?
A dangerous paradox: "should I stay or should I go?"
Spojené státy zadržují na základně Guantánamo pořád ještě okolo 300 zajatců, kteří se nacházejí ve stavu naprostého bezpráví.
Part of the hearing focused on what to do with the prisoners whom the Americans would willingly release (around 30 out of around 300) but who could face torture and persecution if returned to their countries of origin.
Po letech věznění a soustavného mučení jim nyní hrozí v zemích jejich původu jen pokračování obdobného zacházení.
Paradoxically, as the pressure to close Guantánamo escalates, the danger of further exposure to torture only grows.
Zástupkyně amerického Střediska pro ústavní práva Emi MacLean shrnula jejich situaci takto: "Tito muži stojí před neřešitelnou volbou: buď zůstanou na věky ve stavu mimosoudního uvěznění na základně Guantánamo anebo budou navráceni do zemí jejich původu, kde jim hrozí mučení a pronásledování."
According to CCR representative Emi MacLean, "these men are faced with an impossible choice: to be detained indefinitely in the US extrajudicial prison camp at Guantánamo or to be repatriated to countries in which they face certain torture or persecution".
Liberální poslankyně Sarah Ludford z Velké Británie popsala jejich situaci takto: "Zajatci žijí v hrozných podmínkách, někteří z nich se již zbláznili z pobytu v maličkých kobkách o rozměru 2m x 2,5m bez denního světla za nepřerušeného umělého osvětlení."
Speaking after the hearing, subcommittee vice-chair Baroness Sarah Ludford (Liberal ALDE) said that "the detainees live in the most appalling conditions; some of them are losing their minds because of the enormous pressure of living in tiny cells (2 m× 2.5ms) with no daylight at all, but with the lights permanently on".
Otevře Evropa těmto osobám své dveře?
Resettling endangered detainees in Europe?
Američanka Ema MacLean navrhla, aby Evropa umožnila těmto lidem se usadit na svém území a zajistit jim tak existenci v přijatelných podmínkách.
CCR representative MacLean believed the answer for Europe was to open its doors to these "few stranded refugees".
Na to jí však odpověděla německá konzervativní poslankyně Ewa Klamt otázkou, proč by se Evropa měla starat o problémy, které si USA nehodlají řešit sami?
German MEP Ewa Klamt (EPP-ED) wondered "why should the EU be obliged to solve problems that the US did not want to resolve itself?"
Upozornila na skutečnost, že USA jsou demokratickou zemí a že všichni tři kandidáti na prezidentský úřad hodlají vojenské vězení v Guantánamo zavřít.
She preferred to stress the democratic nature of the USA, pointing out that the three leading presidential candidates all believed "Guantánamo should be closed".
Sociálně demokratická poslankyně Ana Maria Gomes z Portugalska upozornila na skutečnost, že řada evropských států nemá ohledně věznění zajatců na základně v Guantánamo čistý štít.
Portuguese Socialist MEP Ana Maria Gomes argued that the "complicity" of some Member States in sending individuals to Guantánamo in the first place was probably inhibiting their readiness to take in refugees now.
"To jim dnes brání v tom, aby zajatce přijaly u sebe," dodala.
EP’s role in preventing a humanitarian crisis
V řadě případů byli dotyční zajatci jednoduše zakoupeni jako "podezřelé osoby" tajnými službami od obchodníků s lidmi v Pákistánu a v Afghánistánu.
A later Resolution of December 12th 2007 on the fight against terrorism calls on the Commission and the Council "to launch an initiative at the European and international levels for the resettlement of Guantánamo prisoners from third states who cannot be returned to their country of origin because they risk being persecuted or tortured."
Poté byli bez jakéhokoliv konkrétního obvinění vystaveni soustavnému mučení na základně Guantánamo a v jiných utajených věznicích.
During a press conference held after the hearing subcommittee chair Hélène Flautre (Greens/EFA) emphasised Europe’s role in preventing a possible humanitarian crisis.
Evropský parlament schválil 16. února 2006 prohlášení, ve kterém žádá vládu USA, aby bezpodmínečně uzavřela vojenské vězení v Guantánamo a začala se chovat k zajatcům podle mezinárodního humanitárního práva.
The French MEP said she thought that the EP should continue pressurizing and mobilising EU members to accept detainees likely to be repatriated into notorious human rights abusing regimes.
Dále žádá, aby jim byl umožněn řádný soudní proces a veřejné slyšení před nezávislým a nestranným soudem.
MEPs also thought that a personalised monitoring of individual cases should be launched identifying possible European host countries for the refugees at risk.
V dokumentu odhlasovaném 12. prosince pak poslanci vyzvali Evropskou komisi a Radu ministrů, aby umožnili propuštěným vězňům z Guantánamo existenci v zemích, kde jim nehrozí další mučení a nelidské zacházení.
Thus far only Albania, the UK and Sweden showed willingness to accept cleared detainees on their territory.
Poslanci navrhují, aby bylo propuštěným zajatcům umožněno zacházení podle humanitárních standardů a aby jejich situace byla i nadále pod dohledem.
Sarah Ludford noted that "we need to rescue people from this legal and diplomatic limbo" as there is "an acute need for a humanitarian solution".
Zatím ohlásily tři země, že jsou ochotny přijmout osvobozené zajatce na svém území: Švédsko, Albánie a Velká Británie.
The debate took place at a joint hearing organised by Parliament's Civil Liberties Committee and its Human Rights subcommittee
20080229STO22569 Tisková zpráva: Jak došlo ke zřízení vězení na základně Guantánamo? (anglicky) Dokumenty podvýboru pro lidská práva Výbor LIBE: Občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci Podvýbor pro lidská práva Text usnesení: Boj proti terorismu Usnesení o Guantánamo
20080229STO22569 Press Info Hearing documents Civil Liberties committee Human Rights Sub-committee Resolution on fight against terrorism Resolution on Guantánamo Bay
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225IPR22133 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225IPR22133 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0612 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0612 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0070 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0070 0 NOT XML V0//EN
Co najdete tento týden na našich internetových stránkách
This week on Europarl
Také se budou se věnovat otázce, do jaké míry jsou biopaliva přínosem a jaká rizika jsou spojena s jejich rozmachem.
This week the Parliament's website takes a look at how many male and female MEPs there are and how it compares to other legislatures.
Další z příspěvků se bude zabývat dopadem globalizace na vývoj zaměstnanosti v Evropě.
This comes ahead of international women's day which is being celebrated on Friday.
Zeptali jsme se několika europoslanců z různých koutů Evropy, co tento svátek pro ně znamená.
To mark the occasion we ask a number of Members to explain what makes the day special for them.
Ústřední otázkou je, zda jsou biopaliva řešením současných energetických problémů, anebo zda jsou naopak zdrojem nových komplikací?
As Europe looks for alternatives to fossil fuels we look at biofuels and ask MEPs whether it really is the green alternative many believe.
Kromě těchto témat si budete moct přečíst i články o reformě společné zemědělské politiky a o nových bezpečnostních opatřeních pro automobily.
This week we will also be reporting on the reform of Europe's Common Agriculture Policy and improvements in car safety.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070308STO03872 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070308STO03872 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225STO22150 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14002 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060922STO10912 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14002 0 NOT XML V0//EN
Poslanci hodnotí reformy zemědělské politiky EU
Health check for the CAP by Agriculture Committee
Evropská komise předložila nové návrhy na reformu Společné zemědělské politiky, které nyní schválili členové zemědělského výboru v Parlamentu.
Last week Members of Parliament's Agriculture Committee gave a green light to the broad themes of the Commission's "CAP health check".
Hlavní částí projednaného dokumentu je hodnocení úspěšnosti kroků, které byly zavedeny v důsledku poslední obsáhlé reformy evropského zemědělství v roce 2003.
This "medical inspection" is intended to check the progress of Agriculture reform since the CAP was overhauled in 2003.
Zemědělci by měli dostat přidáno a současné mléčné kvóty by měly být navýšeny, říká německý konzervativní poslanec Lutz Goepel, který zprávu Parlamentu sepsal.
Backing a report drafted by German Member Lutz Goepel (EPP-ED), MEPs also called for direct aid to farmers and increases in dairy quotas to be applied to EU states voluntarily.
Vznik Společné zemědělské politiky sahá až do prvopočátků evropské integrace.
We spoke to a few MEPs to gauge their views on the state of the CAP.
Byla vytvořena již z Římské smlouvě z roku 1957 a začala fungovat o pět let později.
The Common Agricultural policy was initially established in 1957 and began operation five years later.
Tehdy byla celkem úspěšnou odpovědí na nedostatek potravin a důsledků druhé světové války.
It was a response to the food shortages of the great depression, the war years and the subsequent post war scarcities.
Hlavní myšlenkou SZP bylo podnítit výrobu zemědělských produktů prostřednictvím garantovaných cen a tím pádem zajistit cenovou stabilitu a příjmy pro zemědělce.
By supporting production through guaranteed prices it was hoped to boost output and ensure price stability for the farming community.
Ba naopak, dvě generace po druhé světové válce bojují Evropané s nadváhou a pracně se musejí učit snížit svůj přísun kalorií.
However, by the 1980's wine lakes and butter mountains had shown the policy in need of reform.
Reforma zemědělské politiky začala v 1990tých letech, ale teprve v roce 2003 došlo z zásadním změnám.
The 2003 reforms gave farmers more freedom to produce what they the market required rather than just producing for the sake of it.
Britský konzervativní poslanec Neil Parish předsedá zemědělskému výboru a shrnuje situaci takto: "Odpojení plateb od produkce vedlo k tomu, že zemědělci pěstují pro trh a ne pro dotace."
British Conservative MEP Neil Parish - Chair of the Agriculture Committee - explained to us that "decoupling payments from production has made farmers farm the market, rather than farming the subsidy".
Zemědělské platby mají být nyní zaměřeny na priority jako jsou ochrana životního prostředí, bezpečnost potravin a péče o floru a faunu.
The reforms also set up "single farm payments" scheme more geared towards the environment, food safety and animal welfare schemes.
Neil Parish tento trend popisuje takto: "Doposud byla SZP vnímána jako symbol zbytečného utrácení peněz z pokladny EU, nyní se však ze zemědělců stávají pečovatelé o přírodu a o životní prostředí, jejichž úkolem je zachovat krásnou krajinu v našem okolí."
Neil Parish also spoke about the impact this could have on the image of the policy: "previously, the CAP was a symbol of the wasteful spending of the EU, but now farmers are being given payments to act as environmental stewards and to maintain areas of natural beauty in our countryside".
Jedna z priorit reforem z roku 2003 byla připravit SZP na rozšíření EU o deset nových členů v roce 2004 a postupně zavést přímé platby pro tamní zemědělce.
The 2003 reforms also prepared the CAP for a further 10 new members when the EU enlarged in 2004.
Platby pro nové členy postupně narůstají z 25% v roce 2004 na 100% do roku 2013.
One of these was to introduce direct aid to farmers in the new states progressively from 25% in 2004 to 100% in 2013.
Mladé lidi již život zemědělce neláká
A CAP that fits for the future?
Dalším problémem je, že v EU klesá počet dobytku a ovcí, což zvyšuje závislost na dovozech masa.
They also want more support for rural development and a common EU policy on GMO crops.
Jak Neil Parish, tak i jeho francouzská kolegyně Bourzai požadují jednotnou evropskou politiku pro geneticky modifikované potraviny - téma, na které v Evropě a v USA nevládne jednotný názor.
As Neil Parish says "the most significant challenge will be to develop mechanisms that encourage local production to continue, without invoking protectionism to block foreign agricultural imports".
20080229STO22573 Zemědělský výbor Tisková zpráva (anglicky) Tisková zpráva - reakce poslanců (anglicky) Stránky Evropské komise
20080229STO22573 Agriculture Committee CAP health check (Feb 2008) Broad welcome for CAP "health check" from EP Agriculture Committee (Nov 2007) European Commission: DG Agriculture
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225IPR22117 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225IPR22117 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071119IPR13319 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071119IPR13319 0 NOT XML V0//EN
Europoslanci jsou vůči novému muži v Moskvě zatím ostražití
Russian delegation MEPs give Medvedev a guarded welcome
Rusko si zvolilo nového prezidenta
In from the cold, Russians said "Da" to Medvedev
Nový ruský prezident se bude jmenovat Dmitrij Medveděv.
The quiet rise of Dmitry Medvedev and his ultimate election as Russia's President on Sunday will impact on Moscow's relations with the European Union.
Dosavadní první vicepremiér v neděli vyhrál ruské prezidentské volby.
After being endorsed by Vladimir Putin, Mr Medvedev's coronation was all but assured given the former's popularity due to Russia's economic growth.
Jeho působení v čele největšího východního souseda EU bude mít důležitý vliv na vztahy Moskvy a Bruselu.
As he prepares to take up the reigns in the Kremlin, we ask MEPs on Parliament's delegation to Russia their feelings on Sunday's election and what the future holds for Moscow's relations with Europe.
Zeptali jsme se několik europoslanců z výboru pro vztahy s Ruskem, co si od nové mocenské konstelace v Moskvě očekávají a jak hodnotí budoucnost vzájemných vztahů.
Prior to the 2 March poll, the European Parliament had joined the OSCE in not sending any observers to the elections due to the restrictions that had been placed on the Vienna-based human rights watchdog.
Poslanci hodnotí zvolení Medveděva pragmaticky
Putin endorsement seen as key
Místopředseda výboru pro vztahy s Ruskem, finský sociální demokrat Reino Paasilinna, hodnotí výsledek prezidentských voleb celkem pragmaticky.
A certain amount of doubt about the transparency of the election was voiced by Finnish Socialist MEP Reino Paasilinna who told us that "competing candidates were prevented from participating or otherwise discriminated".
Řekl, že tradiční demokratické volby by patrně přinesly stejný výsledek, tj. 70,2% pro vítězného kandidáta.
Tellingly perhaps, the vice-chair of parliament's delegation to Russia concedes that "traditional democratic elections" would probably had led to a similar high score for a Medvedev candidature (he took 70.2% in the election).
Upozornil ovšem na fakt, že "opozičním kandidátům bylo znemožněno se voleb zúčastnit anebo byli diskriminováni jiným způsobem."
Anna Jensen, a Danish Liberal Member told us that regarding the elections she regrets that "the conditions...were not freer".
Dánská liberálka Anna Jensen si rovněž postěžovala, že volby nebyly příliš svobodné.
For some MEPs the crucial aspect of the election was the fact that President Putin had picked Dmitry Medvedev as his chosen successor to continue his policies of a strong state and a growing economy.
Kriticky se vyjádřila i polská poslankyně Hanna Foltyn-Kubicka ze skupiny UEN.
For Greek MEP Emmanouil Angelakas (EPP-ED) the result "underlines the trust of the Russian people to the choices of the outgoing President".
Skoro se zdráhala výběr Putinova nástupce označit za "volby," protože se vše odehrálo bez opozičních kandidátů, bez skutečných debat a bez mediálního pokrytí odpůrců pana Medveděva.
Lithuanian MEP Justas Paleckis shares this view telling us that "before and during the campaign, the legacy and image of Mr Putin were printed all over Mr Medvedev's face".
Řada poslanců se zaměřila ve svých reakcích na konstatování, že odstupující prezident Putin si zvolil svého nástupce tak, aby ten pokračoval s politikou založenou na silném vlivu státu a pokračujícím hospodářském růstu.
Other Members of the delegation were more critical of the whole process.
Řecký konzervativní poslanec Emmanouil Angelakas hodnotí výsledek jako potvrzení skutečnosti, že "ruští obyvatelé důvěřují volbě odstupujícího prezidenta."
Polish MEP Hanna Foltyn-Kubicka of the UEN group said she hesitated to describe them as elections "as there were no opposition candidates, no real debate nor any media coverage of Mr. Medvedev's opponents".
Plnou podporu získal Dmitrij Medveděv od lotyšské poslankyně za stranu zelených, Tatjany Ždanoky.
Latvia 's Tatjana Ždanoka (Greens/EFA) was one of the few who were willing to completely endorse the new candidate.
Nazvala volby "jedinečnou příležitostí budovat vtahy EU a Ruska na novém základě."
She called the election of President Medvedev "a unique chance for building EU-Russia relations on a new basis".
Řekla, že jedinou otázkou je nyní, jak bude Evropská unie reagovat.
She noted that the only question is how the European Union responds.
První prezident bez stranické knížky KSSS anebo kariéry v KGB
The EU in tray of President Medvedev
Dmitrij Medveděv je prvním ruským prezidentem, který ve své kariéře neprošel ani Komunistickou stranou Sovětského svazu (KSSS), ani výcvikem důstojníka tajné služby KGB.
One of the most keenly watched areas of Dmitry Medvedev's presidency will be the course he steers in foreign affairs - notably in relations with the European Union.
Kam bude směřovat ruská zahraniční politika?
Nevertheless, Dmitry Medvedev is the first leader of Russia who has not risen up through either the Communist party or the KGB.
Z pohledu europoslanců je samozřejmě nejdůležitější otázkou, jaké vztahy bude nový prezident pěstovat s Evropskou unií.
He is also not a member of the security or defence establishment - the so called " siloviki".
Litevský sociální demokrat Justas Paleckis si myslí, že buď bude Medveděv pokračovat v cestě, kterou již započal Vladimír Putin a bude s ním úzce spolupracovat, anebo se prosadí proti mocenskému centru kolem bezpečnostních složek a bude budovat více liberální Rusko.
Regarding the course a new president will chart for Russia, Justas Paleckis told us he saw two possible scenarios; "First, President Medvedev is likely to continue with "Putin's Plan" in tandem with Putin as Prime Minister, second, the siloviki in the Kremlin give way to a more liberal Medvedev's Russia, a country able to accommodate European values".
Řek Emmanouil Angelakas popřál novému kremelskému mocnáři mnoho úspěchu v boji proti korupci, při posilování demokracie, respektování lidských práv a zlepšování životních podmínek ruských obyvatel."
Finally Emmanouil Angelakas wished the new President well "for the promotion of democracy, respect for human rights, the fight against corruption and improvement in the quality of life of the Russian people".