natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Může Komise vysvětlit, proč považuje exkluzivitu údajů za důležitou součást svého jednání o právech duševního vlastnictví, a to navzdory usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. července 2007 ( P6_TA(2007)0353 )?
Can the Commission explain why it deems data exclusivity to be an important part of its IPR negotiations, despite Parliament’s resolution of 12 July 2007 ( P6_TA(2007)0353 )?
Jaké důsledky by to mohlo mít na vývoj Indie směrem k hospodářství založenému na znalostech?
What consequences could this have on India’s development towards a knowledge based economy?
Domnívá se Komise, že dohoda o volném obchodu mezi EU a Indií by mohla ohrozit odvětví výroby generických léků EU a Indie?
Does the Commission consider that the EU-India FTA could threaten the EU’s and India’s generic medicines industry?
Jakými mechanismy hodlá Komise zajistit, že dohoda nenaruší přístup k lékům, zejména k nepatentovaným lékům vyráběným v Indii a EU?
What mechanisms is the Commission considering to ensure that the agreement does not undermine access to medicines, notably off-patent medicines produced in India and the EU?
Jaké jsou dopady dohody o volném obchodu na farmaceutický průmysl v EU založený na výzkumu?
What are the effects of the FTA on the research-based pharmaceutical industry in the EU?
Může Komise objasnit své záměry, pokud jde o obsah a časový rámec jednání o investicích a o právech duševního vlastnictví, která jsou jejich součástí?
Can the Commission clarify its intentions regarding the content and time frame of the investment negotiations, and of their IPR component?
Může Komise vysvětlit, proč předložila Radě návrh mandátu k jednání o investicích, aniž by čekala, až Parlament přijme svou zprávu o budoucnosti investiční politiky?
Can the Commission explain why it did not wait until Parliament adopts its report on the future investment policy before proposing a draft mandate on investment negotiations to the Council?
Může Komise uvést, zda jednání zahrnují jakékoli otázky týkající se kultury, ať již v rámci kapitoly o službách, nebo v dodatečném protokolu o kulturní spolupráci?
Can the Commission indicate whether anything about culture, either through the services chapter or an additional cultural cooperation protocol, is included in the negotiations?
Jak dohoda o volném obchodu ovlivní významná evropská průmyslová odvětví, jako je automobilový průmysl, vinařský a lihovarnický průmysl, textilní a oděvní průmysl?
What are the effects of the FTA on major European industries, such as the car, wine and spirits, and textile/clothing industries?
Má Komise v úmyslu poskytnout Indii výjimku na klíčové zboží a produkty?
Does the Commission foresee giving any exclusion to India on key goods and products?
Uvažuje Komise v případě automobilového průmyslu o odchylce od zásady „nulový tarif za nulový tarif“ při odstraňování cel nebo o schválení negativního seznamu?
In the case of the car industry, is the Commission considering deviating from the zero-for-zero principle on tariff dismantling or agreeing to a negative list?
Může Komise kvantifikovat předpokládané výhody a nevýhody pro EU, včetně vlivu na zaměstnanost?
Can the Commission quantify foreseeable benefits and losses, for the EU, including the effects on employment?
Může Komise zaručit, že před uzavřením dohody o volném obchodu vezme v úvahu požadavky Evropského parlamentu?
Can the Commission guarantee that it will take into account Parliament’s requests before concluding the FTA?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000060/2011
Question for oral answer O-000060/2011
za Výbor pro kulturu a vzdělávání Předmět: Sarajevo jako Evropské hlavní město kultury v roce 2014
on behalf of the Committee on Culture and Education Subject: Sarajevo as a European Capital of Culture in 2014
Členové delegace Výboru pro kulturu a vzdělávání, kteří nedávno navštívili Sarajevo, byli velice překvapeni dynamikou kulturní scény v tomto městě.
Members of a recent Committee on Culture and Education delegation to Sarajevo were very impressed by the dynamism of the city’s cultural scene.
Dozvěděli se, že město má v úmyslu usilovat o získání titulu Evropského hlavního města kultury v roce 2014 (na základě výjimky) a že podniklo v tomto ohledu rozsáhlá přípravná opatření.
They learned that the city intends to submit a bid to be granted the title of European Capital of Culture in 2014 (on an exceptional basis), and has undertaken extensive preparations to that end.
S ohledem na to, že Sarajevo bylo dějištěm atentátu, který v roce 1914 rozpoutal první světovou válku, by mohlo jít o důležitý krok, kterým by se jednou provždy pohřbila temná minulost někdejší rozdělené Evropy a kterým by se prostřednictvím jmenování tohoto města Evropským hlavním městem kultury prezentovala v nové evropské epoše nová Evropa.
Given that Sarajevo was the site of the assassination that sparked World War I in 1914, this would be an important step in terms of burying the ghosts of past European divisions once and for all and showcasing the new Europe by nominating the city as a new-European-era European Capital of Culture.
Během války v Bosně bylo Sarajevo v letech 1992 až 1996 nejdéle obléhaným evropským hlavním městem v dějinách moderních válečných konfliktů.
From 1992 to 1996, during the Bosnian War, Sarajevo suffered the longest siege of a capital city in the history of modern warfare.
Během celého tohoto období si udrželo svůj interkulturní charakter a i nadále ho rozvíjí.
It retained its intercultural character throughout, and has fostered it ever since.
Sarajevo chce nechat svou minulost za sebou a s nadšením vyhlíží svou evropskou budoucnost.
Sarajevo wants to leave the past behind and look enthusiastically to its European future.
Zasluhuje si, aby dostalo příležitost ukázat svůj nesmírný interkulturní potenciál.
It deserves a chance to demonstrate its immense potential for interculturalism.
Mohla by Rada společně s Parlamentem, s náležitým ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 , uvažovat o udělení výjimky pro rok 2014?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Council, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000061/2011
Question for oral answer O-000061/2011
Mohla by Komise společně s Parlamentem, s náležitým ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 , uvažovat o udělení výjimky pro rok 2014?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Commission, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000063/2011
Question for oral answer O-000063/2011
za skupinu PPE Předmět: Zátěžový test bankovního sektoru EU v roce 2011
on behalf of the PPE Group Subject: 2011 stress test of the EU banking sector
Zátěžové testy, které proběhly v červenci 2010, nedokázaly obnovit důvěru v bankovní systém EU z několika důvodů:
The stress tests undertaken in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system due to several reasons:
– země rozhodovaly samy, které banky se měly testu podrobit;
– because each country decided which banks should undergo the stress test;
– scénáře nejkritičtějšího vývoje, které byly použity pro analýzu bankovního sektoru, se v členských státech lišily;
– because the most adverse scenarios used to analyse the banking system were different in every Member State;
– ukázalo se, že v mnoha případech byly informace nesprávné.
– because the reality demonstrated that in many cases the information was wrong.
Nově zřízený Evropský orgán dohledu pro bankovnictví je nyní pověřen provedením nového zátěžového testu, který – jak Evropská rada uvedla ve svých březnových závěrech – musí proběhnout v úzké spolupráci s Komisí, ESRB, ECB a vnitrostátními orgány dohledu.
Now, the newly created European Banking Authority is in charge of a new stress test exercise which – as stated in the European Council conclusions of March – must be conducted in close cooperation with the Commission, the ESRB, the ECB and the national supervisors.
Důvěryhodnost evropského systému finančních institucí jako celku bude posuzována podle kvality tohoto testu.
The credibility of the whole European financial institutional framework will be judged by the quality of the exercise.
Členské státy byly požádány (v březnových závěrech Evropské rady), aby před zveřejněním výsledků zpracovaly náročné konkrétní strategie restrukturalizace méně stabilních institucí.
Member States have been requested – by the March European Council conclusions – to prepare, ahead of the publication of the results, specific and ambitious strategies for the restructuring of vulnerable institutions.
Jaké hlavní změny budou provedeny, aby se loňské selhání zátěžového testu bankovního sektoru již neopakovalo?
What are the main changes to avoid a repeat of last year’s failure of the banking stress test exercise?
Je Komise srozuměna s tím, že v některých zemích se bude test týkat téměř 85 % bankovního sektoru, zatímco v jiných zemích se test dotkne jen o něco málo více než 50 %?
Is the Commission happy with the fact that in some countries the stress test will cover almost 85% of the banking sector while in others coverage will hardly exceed 50%?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000064/2011
Question for oral answer O-000064/2011
Předmět: Problém podvýživy v Evropě
Subject: Burden of malnutrition in Europe
Podvýživa představuje závažný problém pro veřejné zdraví v Evropě, který ročně přijde vlády EU na 120 miliard EUR.
Malnutrition is a serious public health problem in Europe which is costing EU governments EUR 120 billion every year.
Podvýživa je způsobena různými faktory, mezi které patří nedostupnost zdravé stravy, nechutenství, poruchy metabolismu anebo neschopnost přijímat stravu po nemoci nebo po chirurgickém zákroku.
Malnutrition is caused by a variety of factors, including lack of access to healthy foods, loss of appetite, metabolic conditions, or an inability to eat due to illness or surgery.
Může brzdit proces rekonvalescence, prodlužovat hospitalizaci, vést ke snížení imunity a negativně ovlivnit samostatnost jedince a kvalitu jeho života.
It can delay recovery and prolong hospitalisation, leading to increased susceptibility to infection and reduced independence and quality of life.
Rozsáhlé studie, které byly v roce 2009 shrnuty ve zprávě Mezinárodní asociace výrobců klinické výživy s názvem „Tackling Malnutrition“ ukazuje, že každý čtvrtý pacient, který je přijat k hospitalizaci, se vystavuje riziku podvýživy nebo již podvyživen je a že podvýživa hrozí až 90% dlouhodobě nemocných v domácí péči.
Large-scale studies compiled in the 2009 Medical Nutrition Industry report on ‘Tackling Malnutrition’ show that one in four patients admitted to hospital are at risk of malnutrition or are already malnourished, and up to 90% of residents in long-term care in the community are also at risk of malnutrition.
V kontextu rychle stárnoucí evropské populace budou v následujících letech sociální a ekonomické náklady neustále stoupat, pokud nebudou přijata konkrétní opatření na zvýšení všeobecného povědomí a na boj proti tomuto závažnému problému.
With Europe’s rapidly ageing population, the social and economic costs of malnutrition will rise steadily over the coming years unless concrete measures are taken to raise awareness and to address this serious problem.
Z hlediska nákladů lze problém podvýživy nejlépe řešit zlepšením stravovacích návyků, vypracováním komplexních výživových pokynů pro zdravotnický personál a podpořením přístupu pacientů k nutričním terapiím.
Improving dietary habits, developing comprehensive nutrition guidelines for healthcare professionals and promoting patients’ access to nutritional therapies would be cost-effective means of addressing the burden of malnutrition.
– Zahájí Komise, s ohledem na rozsah problému a jeho podceňování, celoevropskou kampaň na zvýšení povědomí o problému podvýživy v Evropě?
– Given the extent of the problem and its under-acknowledgment, will the Commission engage in a pan-European awareness-raising campaign on the burden of malnutrition in Europe?
– Jaké kroky Komise zamýšlí, pokud jde o návrhy doporučení nebo právních předpisů, aby pomohla členským státům začlenit výživu a s ní spojenou péči do strategií týkajících se veřejného zdraví a léčby onemocnění?
– What is the Commission planning to do – in terms of proposing recommendations or legislation – in order to assist Member States to integrate nutrition and nutritional care in their public health and disease management strategies?
– Bude se Komise problémem podvýživy u starších občanů zabývat v rámci akčního plánu pro aktivní stárnutí, který má být navržen v roce 2011?
– Will the Commission address the burden of malnutrition in the elderly as part of its action plan on active ageing to be proposed in 2011?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000065/2011
Question for oral answer O-000065/2011
za skupinu Verts/ALE Předmět: Prosazování nařízení týkajících se přepravy toxického odpadu do rozvojových zemí
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
EU vyprodukuje přibližně sedmdesát milionů tun nebezpečného odpadu ročně.
The EU produces some seventy million tons of hazardous waste every year.
Za účelem vyhnutí se přísným normám EU upravujícím nakládání s odpadem a využití nižších nákladů na jeho zpracování se nebezpečný a elektronický odpad někdy vyváží k likvidaci do rozvojových zemí.
To avoid strict EU waste management standards and to exploit lower treatment costs, hazardous and electronic waste is sometimes exported to developing countries for disposal.
Z údajů, které členské státy předkládají Komisi, je patrný nárůst počtu případů této nedovolené přepravy, přestože to nařízení o přepravě odpadů ((ES) č. 1013/2006) zakazuje.
Though the Waste Shipments Regulation (WSR, (EC) No 1013/2006) prohibits this, data reported to the Commission by the Member States shows a growing number of these illegal shipments.
Inspekce a kontroly v členských státech se velmi různí a má se za to, že odpad je nelegálně vyvážen z přístavů EU, jejichž kontroly jsou nejméně účinné.
Inspections and controls vary greatly between Member States, and waste is suspected to be illegally exported through the EU ports with the least effective controls.
Oznamování konkrétních případů nedovolené přepravy odpadů ze strany členských států je navíc nedůsledné a nedostačující.
In addition, Member States' reporting on specific incidents of illegal waste shipments is inconsistent and insufficient.
Například 70 % elektronického odpadu v EU nelze dohledat a uvádí se, že pouze s 33 % odpadních elektrických a elektronických zařízení je nakládáno v souladu s legislativou EU.
For instance, almost 70% of electronic waste in the EU is unaccounted for and only 33% of waste electrical and electronic equipment is reported to be treated according to EU legislation.
Podle odhadů Komise v 19 % případů přepravy odpadů dochází k porušení nařízení o přepravě odpadů.
The Commission has estimated that 19% of waste shipments are in violation of the Waste Shipment Regulation.
Závěrem dvou studií, které byly nedávno vypracovány pro Komisi, je, že pro vyřešení tohoto problému by měly být přijaty nové právní předpisy.
Two recent studies for the Commission have concluded that new legislation should be put in place to address the problem.
Souhlasí Komise s tím, že nedostatečná právní jasnost nařízení o přepravě odpadů a absence společných celoevropských pravidel týkajících se způsobu, jakým by se měly provádět inspekce přepravy odpadů, maří úsilí o prosazování zmíněného nařízení?
Does the Commission agree that a lack of legal clarity in the WSR, as well as a lack of common EU-wide requirements on how to carry out inspections of waste shipments, is undermining efforts to enforce the Regulation?
Jaké právní kroky zamýšlí Komise podniknout, aby se vyřešily nedostatky nařízení o přepravě odpadů?
What legal action does the Commission envisage to address the shortcomings of the WSR?
Souhlasí Komise s tím, že je třeba provést revizi nařízení o přepravě odpadů, aby se zvýšila jeho účinnost, a to především pokud jde o požadavky na inspekce stanovené v článku 50 uvedeného nařízení?
Does the Commission agree that a revision of the WSR is required in order to make it more effective, particularly with respect to the inspection requirements of Article 50 of the Regulation?
Je Komise toho názoru, že přijetí specifických společných pokynů EU týkajících se inspekcí přepravy odpadů v souvislosti s ochranou životního prostředí by společně s novými právními předpisy mohlo být pro donucovací orgány pevným základem pro řádné provádění a prosazování nařízení o přepravě odpadů?
Does the Commission consider that adoption of specific common EU guidelines on environmental inspections of waste shipment, in addition to new legislation, could provide enforcement bodies with solid background for the proper implementation and enforcement of the WSR?
Souhlasí Komise s tím, že pokyny by umožnily sběr, analýzu a výměnu srovnatelných údajů, což by zase velmi napomohlo k řešení problematiky nadnárodní trestné činnosti proti životnímu prostředí spojené s nedovolenou přepravou odpadů?
Does the Commission agree that guidelines would allow the collection, analysis and exchange of comparable data that in turn could greatly help in tackling the issue of trans-national environmental crime linked to illegal waste shipments?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000066/2011
Question for oral answer O-000066/2011
za skupinu GUE/NGL Předmět: Vymáhání právních předpisů týkajících se vyvážení toxického odpadu do rozvojových zemí
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
Země Evropské unie produkují každý rok obrovské množství toxického odpadu.
The European Union countries generate an enormous volume of toxic waste every year.
Podle odhadů OECD by v roce 2020 mohla produkce odpadu v EU dosáhnout 45% zvýšení oproti roku 1995.
The OECD estimates that, by 2020, the EU could be generating 45% more waste than in 1995.
Tato nadměrná produkce vede ke zvýšené přepravě odpadu, a to včetně odpadu nebezpečného, a ohrožuje lidské zdraví a životní prostředí.
This leads to an increase of waste shipments which involve hazardous waste and create risks for human health and the environment.
Z šetření vyplývá, že hlavní destinací nebezpečného odpadu se stávají země třetího světa.
Investigations show that the third world countries have become the leading destination of hazardous waste.
Jedním z nejdůležitějších území, o které soupeří společnosti působící v oblasti nakládání s odpady, se tak postupně stává například Afrika.
Africa, for example, is gradually becoming the prime hunting ground for waste disposal companies.
Vzhledem ke zvyšujícím se nákladům spojeným s omezováním znečištění a s bezpečnostními normami v EU si původci toxického odpadu a subjekty nakládající s toxickým odpadem ve snaze ulehčit si situaci našli výhodnou únikovou cestu a přepravují odpadní materiál do zemí s levnou pracovní silou, kde je vymáhání předpisů v oblasti životního prostředí nedostatečné nebo zcela chybí.
Faced with increasing costs of pollution controls and safety standards at EU level, toxic waste generators and brokers have found a convenient escape hatch to evade these liabilities by sending their waste materials to countries where labour is cheap and enforcement of environmental regulations is poor, if not altogether absent.
Navzdory Basilejské úmluvě o pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a nařízení o přepravě odpadů (ES) č. 1013/2006 představuje nelegální vývoz a ukládání nebezpečného odpadu nebývalou hrozbu pro zdraví a životní prostředí milionů obyvatel rozvojových zemí.
Despite the Basel Convention on the Transboundary Movement of Hazardous Wastes and Waste Shipment Regulation (EC) No 1013/2006, illegal exports and dumping of hazardous waste represent an unprecedented threat to the health and the environment of millions of inhabitants in developing countries.
Souhlasí Komise s tím, že přes omezení stanovená evropskými a mezinárodními právními předpisy v oblasti nakládání s toxickým odpadem se objem produkovaného odpadu v posledních několika letech nejen nesnižoval, ale dokonce zvyšoval, a že k tomuto zvyšování docházelo, aniž by byly zaváděny účinné postupy recyklace odpadu nebo ochrany zdrojů?
Does the Commission agree that, in spite of the restrictions imposed by European and international legislation regarding toxic waste destination, not only has the volume of residues generated not gone down, over the last few years, but it has gone up, and this increase has not been accompanied by the implementation of effective waste recycling or resource conservation techniques?
Je si Komise vědoma, jaký dopad má vyvážení nebezpečného odpadu do těchto zemí z hlediska životního prostředí a z hlediska ekonomického a sociálního?
Is the Commission aware of the environmental, economic and social impact of sending hazardous waste to these countries?
Jaké informace či studie o této problematice má Komise k dispozici?
What information or studies does the Commission have regarding this issue?
Jaká opatření Komise přijímá, aby k těmto situacím nedocházelo a aby se zabránilo těmto nelegálním postupům a zajistilo se, že odpovědnost za ně ponesou znečišťovatelé?
What measures is the Commission taking to avoid these situations, preventing these illegal acts and ensuring that the polluters take responsibility for them?
Jaké nástroje Komise přijme, aby pomohla těmto zemím odvrátit výše zmíněné negativní důsledky a především sanovat znečištěnou půdu a plně obnovit její produkční potenciál?
What instruments will the Commission adopt to help these countries to reverse the abovementioned negative consequences and, in particular, to restore affected soils and their full production potential?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000067/2011
Question for oral answer O-000067/2011
za skupinu GUE/NGL Předmět: Rozhodnutí vlády USA zrušit pozastavení soudních procesů vedených vojenskými komisemi v Guantánamo Bay
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: US Administration decision to lift the suspension of 'military commission' trials at Guantánamo Bay
Dne 22. ledna 2009 nařídil prezident Obama, aby bylo pozastaveno vznášení nových obvinění před vojenskými komisemi, čímž zmrazil rozhodnutí předchozí vlády USA, na jehož základě byly povoleny soudní procesy s podezřelými osobami zadržovanými ve vězeňském zařízení Guantánamo Bay vedené vojenskými komisemi.
On 22 January 2009, President Obama ordered a suspension of the filing of new ‘military commission’ charges, freezing the preceding US Administration decision allowing trials of suspects detained in the Guantánamo Bay detention facility by military commissions.
Zmrazení zmíněného rozhodnutí znamenalo, že osoby podezřelé z terorismu měly být postaveny před federální civilní soudy na pevninském území Spojených států, přičemž zařízení Guantánamo Bay mělo být podle nařízení prezidenta Obamy do roka uzavřeno.
The freeze implied that ‘terror suspects’ were to be tried in federal civilian courts on the US mainland, while President Obama also ordered the closure of Guantánamo within a year.