natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prohlášení Evropského parlamentu o dotacích na vývoz živého dobytka do třetích zemí
Declaration of the European Parliament on export refunds for live cattle to third countries
o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE +)
o budoucnosti textilu a oděvů po roce 2005
on textiles and clothing after 2005
Joan Calabuig Rull, Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Joan Calabuig Rull, Committee on Industry, Research and Energy
o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie
on the proposal for a Council regulation laying down specific measures for agriculture in the outermost regions of the Union
Základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu
Basic salaries and allowances for Europol staff
o podnětu Lucemburského velkovévodství k přijetí rozhodnutí Rady, kterým se upravují základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu
on the initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
Závěrečné hlasování
Final vote
16:30 - 17:30 [v případě ukončení rozpravy nebo později v 16:30] Rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu - Doba trvání: nejvýše 1 hodina
16:30 - 17:30 [at the end of the debates or 16:30 at the latest] Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (one hour maximum)
17:30 [v případě ukončení předchozí rozpravy] Hlasování
17:30 [or at the end of the preceding debates] Votes
Navrhovatelé stanoviska (8 x 2')
Draftsmen (8 x 2')
Pondělí 4. července, 20:00
Monday 4 july, 20:00
Středa 6. července, 13:00
Wednesday 6 july, 13:00
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//EN
Základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu
Basic salaries and allowances of Europol staff
Zpráva: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Report: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Dohoda mezi ES a Kanadou o předběžných informacích o cestujících API/PNR
EC- Canada Agreement on passenger data
o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o zpracovávání předběžných informací o cestujících (Advanced Passenger Information, API) a záznamů o knihování cestujících (Passenger Name Record, PNR)
on the proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement between the European Community and the Government of Cancada on the processing of Advance Passenger Information (API)/Passenger Name Record (PNR) data
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Návrhy usnesení
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Motions for resolutions
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Návrhy usnesení
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Motions for resolutions
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Návrhy usnesení
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Motions for resolutions
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Zpráva: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Report: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
Provádění akčního plánu Společenství pro lelsní právo, správu a obchodní výměnu (FLEGT)
Forest Law Enforcement, Governance and Trade
B6-0412/2005 Zpráva: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0412/2005 Report: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
Situace v Bulharsku po volbách - Pokroky Bulharska a Rumunska v přístupovém procesu s ohledem na příští zprávu o pokroku
Situation in Bulgaria after the elections - Progress made towards accession by Bulgaria and Romania with a view to the next progress report
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texty, u kterých byla rozprava uzavřena (pořadí uvedeno na straně 2)
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texts on which debate is closed ( order shown on page 2 )
Ústava pro Evropu – současný stav
A Constitution for Europe – state of play
V některých zemích pokračuje proces ratifikace Ústavy navzdory otřesu z jejího odmítnutí v referendech ve Francii a Nizozemsku.
Despite the shock of the 'no' votes in the referendums in France and the Netherlands, ratification of the Constitution is proceeding in several countries, while others have chosen to suspend the process.
Jiné země se rozhodly proces pozastavit.
Here is the state of play.
Dříve než vstoupí v platnost, musí být ratifikován všemi 25 členskými státy, které tvoří Evropskou unii.
In order to enter into force it must be ratified by the 25 Member States that make up the European Union.
Každý stát tuto smlouvu ratifikuje podle vlastních pravidel: buď parlamentní cestou, nebo formou referenda, nebo oběma způsoby zároveň.
Each State ratifies the treaty according to its own rules: either by the parliamentary method or by referendum, or by both.
Někdo souhlasí, někdo ne, někteří vyčkávají
Who has said 'yes', who has said 'no' and who is waiting
Ke dnešnímu dni ratifikovalo evropskou ústavu již třináct zemí: Lucembursko a Španělsko v referendu, ostatní státy (Německo, Rakousko, Kypr, Řecko, Maďarsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Malta, Slovinsko a Slovensko) parlamentní cestou.
To date 13 countries have already ratified the European Constitution: Luxembourg and Spain by referendum and the other countries (Germany, Austria, Cyprus, Greece, Hungary, Italy, Latvia, Lithuania, Malta, Slovenia and Slovakia) by the parliamentary method.
V Belgii probíhá schvalování smlouvy formou složitého parlamentního procesu, který bude brzy ukončen.
In Belgium approval of the Treaty takes place by means of a complex parliamentary procedure which will soon be completed.
Švédsko se rozhodlo odložit hlasování v parlamentu a Finsko se k tomu chystá.
Sweden has decided to postpone the vote in Parliament and Finland is getting ready to do so.
Dánsko odložilo referendum a Polsko, které se také přiklánělo k referendu, stále uvažuje o vhodném postupu.
Denmark has postponed its referendum and Poland, which was also leaning towards a referendum, is still considering which procedure to follow.
Portugalsko a Česká republika raději vyčkávají před uspořádáním lidového hlasování.
Portugal and the Czech Republic also thought it preferable to wait before organising an indicative referendum.
Také v Irsku a Spojeném království, kde referendum mělo doprovázet parlamentní postup, byla referenda odložena.
Referendums have also been postponed in Ireland and the United Kingdom, two countries in which a referendum was to accompany the parliamentary procedure.
Estonsko si dosud jednoznačně nezvolilo své řešení.
Estonia has yet to opt definitively for one solution or the other.
V této zemi bude nicméně způsob ratifikace záviset na rozhodnutí soudu.
In that country, however, the method of ratification will be decided in court.
Na základě podané stížnosti musí soudci nejprve rozhodnout, zda je tato evropská smlouva v souladu s estonskou ústavou.
Following a complaint, the judges must rule on compliance of the European Treaty with the Estonian Constitution.
Pokud bude soulad potvrzen, bude se moci estonský parlament po veřejné rozpravě k Ústavě vyslovit.
If they rule in favour, the Estonian Parliament can then take a decision regarding the Constitution after organising a public debate.
V případě, že soud nepotvrdí soulad s estonskou ústavou, je možné jedině hlasování v referendu.
If not, a referendum is the only possible route.
Pouze dva z 25 členských států Ústavu odmítly: Francie a Nizozemsko.
Two of the 25 Member States, France and the Netherlands, have rejected the Constitution.
Oba tak učinily v referendu a i když výsledek holandského referenda není právně závazný, politicky je přesto významný.
They both did so by means of a referendum and while legally the Dutch 'Nee' is only of consultative value, it is nevertheless politically valid.
V zemích, které si zvolily referendum, jsou stanoviska pro a proti velmi vyhraněná.
In the countries which have opted for a referendum, the 'Yes' and 'No' camps are clearly defined.
Holanďané odmítli Ústavu 61,7 % hlasů a Francouzi 54,8 %.
The Dutch rejected the Constitution by 61.7% of the votes and the French by 54.8%.
V obou případech byla volební účast vysoká (63 % a 70 %).
Turnout was high in both cases (63 and 70% respectively).
Španělé, kteří hlasovali první, naopak ústavní smlouvu hromadně podpořili (76,7 %), stejně jako obyvatelé Lucemburska, kteří se vyslovili pro 56,52 % hlasů.
On the other hand, the Spanish, the first to vote, gave the new Constitutional Treaty their overwhelming support (76.7%), as did the citizens of Luxembourg, 56.52% of whom said 'Yes'.
Významnou skutečností je, že obyvatelé Velkovévodství hlasovali až po francouzském a nizozemském referendu, v ovzduší všeobecné krize.
An important point: the citizens of the Grand Duchy voted after the French and Dutch referendums had taken place, in an atmosphere of general crisis.
Je Ústava mrtvým dokumentem?
What if the Constitution is dead?
Odmítnutí Ústavy ve Francii a v Nizozemsku, které patří k zakládajícím státům Evropského společenství, zastínilo její schválení ve Španělsku.
The 'no' vote in France and the Netherlands, two founding countries of the European Community, eclipsed Spain’s 'Yes'.
Mnoho lidí již považovalo ústavní smlouvu za mrtvý dokument.
Many people then believed that the Constitutional Treaty was dead.
Předseda lucemburské vlády, Jean-Claude Juncker považoval proto za důležité opravit tento názor a po schválení návrhu ústavní smlouvy ve své zemi prohlásil, že „Ústava není mrtvá“.
The Prime Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker, was determined to fight back, declaring, after the 'yes' vote in his country, that ‘the Constitution is not dead’.
Není to poprvé v dějinách utváření Evropy, kdy byla evropská smlouva v referendu odmítnuta.
This is not the first time in the history of the construction of Europe that a European Treaty has been rejected in a referendum.
V roce 1992 odmítli Dánové Maastrichtskou smlouvu, kterou byl zahájen proces zavedení jednotné měny.
In 1992 the Danes said 'No' to the Treaty of Maastricht, which launched the single currency project.
V roce 2001 odmítají Irové Niceskou smlouvu o reformě orgánů Evropské unie, která předcházela budoucímu rozšíření Evropy.
In 2001 it was the Irish who said 'No' to the Treaty of Nice on the reform of the EU institutions prior to the future enlargement of Europe.
Oba státy nesouhlasily s jednotlivými body, které byly součástí smlouvy, a po několika úpravách byly texty v druhém referendu schváleny.
These two countries had concerns regarding particular points in the Treaties and after some improvements to the texts the 'Yes' votes carried the day at the end of a second referendum.
Naopak, odmítnutí ratifikace smlouvy o Evropském obranném společenství francouzským Národním shromážděním v roce 1954 se stalo tomuto projektu osudným.
On the other hand, the refusal of the French National Assembly to ratify the Treaty establishing the European Defence Community in 1954 dealt a fatal blow to that political project.
Jaký bude další osud Ústavy?
What fate awaits the Constitution?
Deklarace, která je její přílohou, stanovuje, že „pokud po dvou letech od podpisu Smlouvy o Ústavě pro Evropu tuto smlouvu ratifikovaly čtyři pětiny členských států a jeden nebo více členských států se při její ratifikaci setkalo s obtížemi, bude se touto otázkou zabývat Evropská rada.“
A declaration annexed to it stipulates that ‘ if, two years after the signature of the treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter shall be referred to the European Council.’
Ústava dále tuto otázku nerozvádí.
The Constitution says nothing more on the subject.
Po zamítnutí ve Francii a Nizozemsku se výklady této deklarace různí.
Following the 'no' votes of France and the Netherlands, this declaration has given rise to differing interpretations.
Představitelé států a vlád členských států se rozhodli vybrat si „čas na rozmyšlenou“ a poté, v prvním pololetí roku 2006, zhodnotit proces ratifikace.
After deciding to grant themselves ‘a period of reflection’, the Heads of State and Government of the Twenty-Five agreed to take stock of the ratification process in the first half of 2006.
Jisté je, že dokud ústavní smlouva nevstoupí v platnost, platí Niceská smlouva.
One thing is certain: until the Constitutional Treaty comes into force, the Treaty of Nice holds sway.
Pokud bude Ústava k 29. říjnu 2006 schválena dvaceti státy, bude se moci od 1. listopadu Evropská rada situací zabývat a přijmout rozhodnutí.
In fact, if 20 Member States have approved the Constitution by 29 October 2006, then from 1 November the European Council will be able to study the situation and take a decision.
Nejméně sedm zemí musí smlouvu ještě ratifikovat, aby tento případ mohl nastat.
At least seven countries must ratify the Treaty for this scenario to be on the agenda.
Ústava nepočítá se zvláštními ustanoveními, pokud by byl počet ratifikací menší.
The Constitution makes no special provisions should there be fewer ratifications.
Dokud ústavní smlouva nevstoupí v platnost, zůstává v platnosti Niceská smlouva.
Until the Constitutional Treaty enters into force, the Treaty of Nice will remain valid.
Webové stránky Evropské komise věnované Ústavě pro Evropu Usnesení Evropského parlamentu o Smlouvě o Ústavě pro Evropu ze dne 12. ledna 2005 Ústava pro Evropu - text vyhlášený v Úředním věstníku
Information on the Constitution intended for the general public The European Parliament approved the Constitution for Europe by an overwhelming majority A Constitution for Europe – text published in the Official Journal
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//EN
Nové webové stránky Evropského parlamentu jsou určeny především občanům Evropské unie.
The European Parliament’s new website is aimed primarily at the citizens of the European Union.
Pan Josep BORRELL FONTELLES, který od července 2004 předsedá Evropskému parlamentu, vysvětluje v tomto rozhovoru pojetí nových webových stránek EP, uspořádání informací a nové publikační postupy, které byly při jejich tvorbě uplatněny.
In this interview, Josep Borrell Fontelles, President of the European Parliament since July 2004, describes the philosophy behind Parliament’s new website, its layout and the editorial revolutions introduced by his teams.
„Povzbuzovat zájem o Evropu“
‘Encouraging an interest in Europe’
Co je smyslem těchto nových stránek?
How would you describe the spirit of the new site?
Evropa je sama o sobě velmi široké a složité téma.
By nature, Europe is a vast and extremely complex subject.
To však neznamená, že nemůžeme jejím obyvatelům pomoci, aby jí porozuměli a aby porozuměli procesům, které v ní probíhají, a jejím základním problémům.
However, this does not mean that it is impossible to help people to understand Europe, its workings and its issues.
Všichni ostatně zaznamenali, že diskuze o návrhu Ústavy v jednotlivých členských státech mají neobyčejně široký záběr, což svědčí o tom, že se lidé o Evropu zajímají a chtějí jí porozumět.
Everyone could see the scale of the debates surrounding the draft constitution in the Member States.
Evropský parlament zastupuje evropské občany a je proto jeho povinností povzbuzovat jejich snahu o pochopení Evropy tím, že jim zpřístupní všechny názory, které v něm zaznívají.
This demonstrated that people are interested in Europe and want to understand it.
První etapa byla završena vytvořením webových stránek, které umožňovaly přístup ke všem dokumentům parlamentu.
Since it represents Europe’s citizens, the European Parliament has a duty to encourage this interest in Europe by providing access to all the views expressed within it.
Nalézt dokumenty však nebylo vždy snadné, zejména pro toho, kdo nezná důkladně pojmy, organizaci a postupy parlamentu.
However, although this is possible, it is not always easy, particularly for people who are unfamiliar with the technical vocabulary or with how our procedures are organised and how they operate.
Nové stránky zachovávají možnost přístupu ke všem dokumentům a zároveň je jejich cílem pomáhat návštěvníkům při vyhledávání informací.
It does this by providing the best possible guidance to visitors to the site in their search for information.
Nová struktura stránek nabízí odpověď na 5 otázek
The site is structured around the answers to 5 questions
Jak mohou tyto nové stránky usnadnit návštěvníkům vyhledávání informací?
How does the new site fulfil this duty to provide guidance?
Lepší orientaci pomáhá v první řadě uspořádání stránek a dále publikační metoda, které se vzájemně doplňují.
It does so in two complementary ways: firstly by means of its structure, its layout, and secondly by the editorial line taken.
Webové stránky mají dvě úrovně.
The site is divided into two areas.
První úroveň obsahuje pět velkých kapitol, z nichž každá nabízí odpověď na jednoduchou otázku.
The first includes five main sections or headings, each of which answers a simple question.
Nejsme izolovaná budova na vrcholu, ale orgán, který je v neustálém kontaktu s každodenním životem občanů Evropské unie, což bychom rádi dokázali i těmito novými stránkami.
We are not an ivory tower on a mountain peak; we are an institution that is permanently in touch with the daily lives of EU citizens and we intend to convey this through the new site.
Odpověď na druhou otázku, „Co je Evropský parlament?“ nabízí kapitola Parlament , která popisuje jeho úlohu, pravomoci a organizaci.
The second question, ‘What is the European Parliament?’ , is answered in the Parliament section, which describes its role, powers and organisation.
Nabízí rovněž soubor služeb občanům, například možnost zaslání petice nebo korespondence a dále adresy všech třiceti jedné informačních kanceláří.
It also sets out all the services offered to citizens, such as Petitions and Correspondence with Citizens, and gives the addresses of our 31 information offices.
Někdy se žertuje o množství našich dokumentů a textů, ale nezapomínejme, že se nenapsaly samy!
We are teased sometimes about the volume of documents and texts that we produce: well, bear in mind that these documents do not write themselves!
Jsou výsledkem diskuzí, úvah a výměn názorů, například v rámci parlamentních výborů.
They are the outcome of discussions, in parliamentary committees, for example, and of reflection and exchanges.
Jsou pozměňovány a přepracovávány takovým způsobem, aby uspokojily ne-li všechny, tedy alespoň většinu.
They are amended and reworked in order to satisfy, if not everyone, then at least the majority.
To je demokracie.
This is what is known as democracy.
Tyto dokumenty, které se nacházejí v kapitole Činnosti , odpovídají na často kladenou otázku: „Co dělá Evropský parlament?“ .
These documents are found in the section entitled Activities , which answers the big question: ‘What does the European Parliament do?’
Jediné kliknutí a můžete se podívat!
Well, click and see for yourself!
Jsou zde k dispozici veškeré dokumenty za poslední tři volební období, tj. za posledních patnáct let, přičemž je lze vyhledávat podle orgánu, který je vypracoval, typu dokumentu nebo data, kdy byly přijaty.
You can search for documents by institution, type or date and for the last three parliamentary terms, i.e. the last 15 years.
Kapitola EP Live odpovídá na otázku „Jak sledovat, co se děje v Parlamentu?“ prostřednictvím internetového vysílání záznamu událostí, které se odehrávají v Evropském parlamentu.
Finally, the section EP Live answers the question ‘How can we see what goes on in Parliament?’ by broadcasting events taking place in the European Parliament using the webstreaming technique.
Zasedání v přímém přenosu, které existuje na internetu již mnoho let, umožňuje sledovat jednání plenárního zasedání.
The ‘S é ance en Direct’ service, which has been available for several years, makes it possible to follow the debates in plenary.
V nejbližší době zlepšíme vysílání v rámci EP Live a zařadíme důležitá slyšení, jako například slyšení kandidátů na komisaře, ale také diskuse ve výborech nebo tiskové konference.
Very soon EP Live will also be broadcasting important hearings such as the confirmation hearings of nominee Commissioners, which have already been broadcast live in the past, as well as committee debates and press conferences.
Je nutné brát v úvahu různorodost návštěvníků stránek.
Taking account of the various types of visitor to the site
Jaké je řešení?
What is the editorial response?
Především je nutné brát v úvahu různorodost návštěvníků našich stránek.
The editorial response is firstly to take account of the different types of visitor to the site.
Zjednodušeně řečeno, na jedné straně jsou to občané, široká veřejnost, které chceme poskytovat aktuální, jasné a srozumitelné informace.
To put it simply, we have, on the one hand, citizens, the wider public to whom we would like to give up-to-date, clear and comprehensible information.
Cílem stránek je stát se stálým zdrojem podstatných a spolehlivých informací pro občany.
For these visitors, the site is intended to be a permanent source of relevant and reliable information.
Na druhé straně jsou naše stránky také cennou pomůckou pro ty, jejichž práce souvisí s evropskou problematikou: úředníky, specializované novináře, lobbisty atd.
On the other hand, our site is also intended to be a valuable tool for those working on European issues: officials, specialised journalists, lobbyists, etc.
Tyto dvě skupiny návštěvníků pochopitelně nemají stejná očekávání.
As you will understand, these two types of visitor to the site do not have the same expectations.
Proto je každá z pěti kapitol na druhé úrovni rozdělena do tří oblastí.
That is why each of the five sections on the site is divided into three areas.
První oblast se obrací na občana v jeho mateřském jazyce a co nejsrozumitelněji.
The first area addresses citizens in their mother tongue and the type of language they are used to, i.e. as directly as possible.
Druhá oblast obsahuje odbornější a podrobnější informace.
The second provides content which is more technical and exhaustive.
Poslední oblast tvoří archívy všech kapitol.
The last area contains the archives for each section.
Například archívy kapitoly „Vaši poslanci“ zahrnují všechny poslance zvolené od roku 1979.
For example, the archives for ‘Members of the European Parliament’ bring together information on all MEPs elected to Parliament since 1979.
Cílem je umožnit široké veřejnosti, aby se dostala jedním kliknutím od textu v mateřském jazyce k odbornějšímu textu, k němuž se jí budeme snažit poskytnout vysvětlení.
The objective is to allow the wider public, by means of a simple click, to move from content in their mother tongue and everyday language to content which is more technical and for which a minimum number of key terms will be explained.
Nemá smysl zveřejnit na webových stránkách zprávu přijatou na dílčím zasedání, pokud ji nevysvětlíme.
There is no point in putting a report adopted in plenary online if no effort is made to explain it.
Jaké jsou její základní otázky, o čem se diskutovalo, jaké jsou problémy a politické postoje?
What are the issues involved, the problems, the political positions?
Oblasti určené občanům jim mají usnadnit přístup k práci poslanců.
The areas given over to citizens are there to enable them to access the work carried out by MEPs.
Interaktivita, normy WAI (Iniciativa pro přístupnost webových stránek) a vývoj.
Interactivity, WAI standards and developments
Nové stránky nenabízejí žádný diskuzní nástroj, jako jsou komentáře nebo fóra.
The new site does not offer an interactive tool such as a forum or the opportunity to post comments.
Není to u demokratické instituce zvláštní?
Isn’t this odd for a democratic institution?
To není tak úplně pravda.
That is not entirely true.