natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– Jaká opatření plánuje Rada přijmout, aby vytvořila systematičtější mechanismy solidarity mezi členskými státy s cílem přesídlit migranty, kteří přijíždějí do oblasti Středozemního moře?
– What does the Council intend to do to establish more systematic solidarity mechanisms among Member States in order to resettle migrants arriving in the Mediterranean region?
– Co hodlá Rada učinit ve věci přerozdělení uprchlíků v rámci EU a mezi různými členskými státy, zejména pokud jde o uprchlíky, kteří potřebují mezinárodní ochranu?
– What does the Council intend to do as regards the relocation of refugees in the EU and between the different Member States, particularly those requiring international protection?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000098/2011
Question for oral answer O-000098/2011
za skupinu Verts/ALE Předmět: Reakce na migrační toky ze severní Afriky a z jižního Středomoří
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Response to the influx from North Africa and the Southern Mediterranean
Italská vláda nedávno podepsala dekret, který příslušným orgánům umožňuje vydat dočasné povolení k pobytu přibližně 25 800 tuniských migrantů, kteří přišli do Itálie, což vytváří dojem poskytnutí práva na volný pohyb.
The Italian Government recently signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the approximately 25 800 Tunisian migrants that have arrived in Italy, giving the impression of the right to free movement.
Na tento krok reagovalo několik členských států obnovením hraničních kontrol, čímž došlo k porušení zásady volného pohybu, která tvoří základ Schengenské dohody, a k ohrožení budoucnosti společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva v EU.
This has caused several Member States to reinstate border controls, thus endangering the principle of free movement, which is the cornerstone of the Schengen Agreement, and jeopardising the future of a common EU area of freedom, security and justice.
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s těmito pohyby obyvatel vznikají tlaky, pokud jde o solidaritu vůči sousedním zemím i uvnitř EU, může Komise objasnit následující otázky?
Given that these moves by Member States put solidarity both towards neighbouring countries, and within the EU, under pressure can the Commission clarify:
– Proč se rozhodla, že se neodvolá na směrnici o dočasné ochraně?
– Why it has decided not to evoke the Temporary Protection Directive?
– Může Komise uvést, zda jsou dočasná povolení k pobytu, které Itálie vydává, v souladu s schengenskými pravidly a zda skutečně umožňují volný pohyb v schengenském prostoru?
– Can the Commission say whether the temporary residence permits issued by Italy are in conformity with the Schengen rules and if they do indeed allow free movement inside the Schengen area?
– Jaké alternativní řešení Komise navrhuje, aby předešla zhroucení schengeského systému, které by ohrozilo zásadu volného pohybu v EU?
– What is the Commission’s alternative proposal to prevent the breakdown of the Schengen system jeopardising the principle of free movement within the EU?
– Jaká opatření plánuje Komise přijmout, aby vytvořila mezi členskými státy systematičtější mechanismus solidarity s cílem přesídlit migranty, kteří přijeli do oblasti Středozemního moře?
– What does the Commission intend to do to establish more systematic solidarity mechanisms among Member States in order to resettle migrants arriving in the Mediterranean region?
– Co hodlá Komise učinit ve věci přerozdělení uprchlíků v rámci EU a mezi různými členskými státy, zejména pokud jde o uprchlíky, kteří potřebují mezinárodní ochranu?
– What does the Commission intend to do as regards the relocation of refugees in the EU and between the different Member States, particularly those requiring international protection?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000099/2011
Question for oral answer O-000099/2011
za skupinu GUE/NGL Předmět: Reakce členských států na migrační toky a situaci uprchlíků
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Member States' answers to the migration flows and the refugee situation
Minulý týden zavedla Francie hraniční kontroly a zablokovala vlakovou dopravu na hranici s Itálií (nedaleko Ventimiglia) poté, co italská vláda podepsala vyhlášku, která umožňuje úřadům vydat dočasná povolení k pobytu 25 800 tuniských migrantů, kteří po pádu režimu v Tunisku dorazili na ostrov Lampedusa.
Last week France instituted border controls and blocked train traffic at the border with Italy (near Ventimiglia) after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime.
Spor mezi Francií a Itálií o otázkách migrace má a nadále může mít negativní důsledky, pokud jde o svobodu pohybu uvnitř EU.
The dispute on migration between France and Italy has had and might have damaging consequences for freedom of movement within the EU.
Situace v severní Africe se mezitím nelepší, tisíce uprchlíků nadále zůstávají v Libyi v situaci, která je krajně nebezpečná.
In the meantime, the situation in North Africa is not getting easier and thousands of refugees are still stuck in Libya in an extremely dangerous situation.
EU a její členské státy musí při řešení těchto situací více spolupracovat a hledat skutečná východiska, především v zájmu bezbranných lidí.
The EU and its Member States must tackle such situations in a more cooperative way, aiming at real solutions in the interest – first of all – of vulnerable people.
– Jak hodlá Rada s ohledem na probíhající legislativní proces týkající se hodnotícího mechanismu schengenského acquis zaručit, že ustanovení o zrušení kontrol na vnitřních hranicích budou plně dodržována?
– With a view to the ongoing legislative procedure concerning an evaluation mechanism for the Schengen aquis, how does the Council intend to ensure that the provisions on the abolition of checks at the internal borders are fully respected?
– Co hodlá Rada podniknout na podporu otevření humanitárního koridoru, kterým by bylo možné evakuovat uprchlíky z Libye a přesídlit je do EU?
– What does the Council intend to do in order to promote the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Jak hodlá Rada zajistit, že postup spolurozhodování týkající se přesídlení bude neodkladně dokončen a obecněji že se společný azylový systém EU stane skutečností do roku 2012?
– What does the Council intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000100/2011
Question for oral answer O-000100/2011
za skupinu GUE/NGL Předmět: Reakce členských států na příliv migrace a situaci uprchlíků
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Member States' answers to the migration flows and the refugee situation
Minulý týden zavedla Francie hraniční kontroly a zastavila vlakovou dopravu na hranicích s Itálií nedaleko města Ventimiglia poté, co italská vláda podepsala vyhlášku, která umožňuje úřadům vydat dočasná povolení k pobytu pro 25 800 tuniských migrantů, kteří dorazili na ostrov Lampedusa po pádu režimu v Tunisku.
Last week France instituted border controls and blocked train traffic at the border with Italy (near Ventimiglia) after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime.
Neshody mezi Francií a Itálií týkající se migrace mají nebo by mohly mít ničivý dopad na volný pohyb osob uvnitř EU.
The dispute on migration between France and Italy has had and might have damaging consequences for freedom of movement within the EU.
Itálie rovněž začala s repatriací několika stovek tuniských občanů, ačkoli jim před návratem nebylo umožněno setkat se s právníkem (který by je informoval o jejich právech) nebo se soudcem (který by měl podle italských zákonů rozhodnut o jejich vyhoštění ze země).
Italy has also started repatriation procedures for some hundreds of Tunisian nationals, even though they have not been given the right to see either a lawyer (who would inform them of their rights) or a judge (who under Italian law should decide on expulsions) before being returned.
Ve skutečnosti není na ostrově Lampedusa žádný soudní orgán.
Indeed, there is no judicial body on the island of Lampedusa.
Situace v severní Africe se přesto zatím nezlepšuje a tisíce uprchlíků uvízlo v Libyi, kde se nacházejí ve velmi nebezpečné situaci.
In the meantime, the situation in North Africa is not getting easier and thousands of refugees are still stuck in Libya in an extremely dangerous situation.
EU a členské státy musí tuto situaci řešit formou lepší spolupráce, která bude směřovat ke skutečnému řešení problémů týkajících se především bezbranných lidí.
The EU and its Member States must tackle such situations in a more cooperative way, aiming at real solutions in the interest – first of all – of vulnerable people.
– S ohledem na nedávná opatření, která podnikla francouzská pohraniční policie, domnívá se Komise, že dochází k porušování Schengenského hraničního kodexu?
– Regarding recent actions taken by French border police, would the Commission consider that the Schengen Borders Code is being infringed?
– Považuje Komise postupy při navrácení a repatriaci z ostrova Lampedusa do Tuniska, které probíhají od 5. dubna 2011, za zákonné a v souladu se zásadou nenavrácení a s právem žádat o azyl?
– Does the Commission consider that return procedures from Lampedusa to Tunisia taking place after 5 April 2011 are lawful and respectful of the non-refoulement principle and of the right to ask for asylum?
– Zamýšlí Komise podporovat otevření humanitárního koridoru, který by umožnil evakuaci uprchlíků z Libye a jejich usazení v EU, a spolupracovat na něm?
– Does the Commission intend to promote and cooperate on the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Jaká opatření má Komise v úmyslu přijmout, aby zajistila, že postup spolurozhodování týkající se přesídlení bude neodkladně dokončen, a obecně pak, aby se společný evropský azylový systém uskutečnil do roku 2012?
– What does the Commission intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000101/2011
Question for oral answer O-000101/2011
za skupinu PPE Předmět: Krize evropského odvětví rybolovu v důsledku zvýšení cen ropy
on behalf of the PPE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
V průběhu předchozích dvou let ovlivnil růst cen ropy zásadním způsobem provozní náklady v odvětví rybolovu.
Over the preceding two years, the rise in the price of oil has heavily impacted operating expenses in the fisheries sector.
Cena ropy se za tuto dobu zvýšila z 37 dolarů, kterých dosahovala na počátku roku 2009, na dnešních více než 100 dolarů.
The price of oil has increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 today.
Navíc vede politická nestabilita v zemích Maghrebu a na Blízkém východě ke zvýšené labilitě cen ropy.
Moreover, the political instability in the Maghreb and the Middle East is leading to increased instability of oil prices.
V důsledku této situace má mnoho rybářů potíže s financováním své rybolovné činnosti a někteří z nich ji dokonce musí ukončit.
Due to this situation, fishermen have difficulties in financing their fishing activities and some even have to cease their activities.
Další trvání této situace by mělo dramatický dopad na evropský rybolov.
A continuation of this situation would have dramatic consequences for European fishing activities.
EU musí toto odvětví podporovat, protože jej již negativně ovlivňují dovozy produktů akvakultury a rybolovu ze třetích zemí na evropský trh.
The EU has to support the European fisheries sector, which is already suffering from imports of aquaculture and fishery products from third countries to the European market.
Minimální strop je příliš nízký na to, aby evropské odvětví rybolovu mohl ochránit.
The de minimis ceiling is too low to safeguard the European fisheries sector.
Bylo by představitelné, aby byl minimální strop zvýšen z 30 000 eur na 60 000 eur pro každou firmu v průběhu období tří let?
Would it be conceivable to raise the de minimis aid ceiling from €30 000 to 60 000 per firm for the three-year period?
Jaká další konkrétní opatření hodlá Komise přijmout, aby pomohla evropskému odvětví rybolovu v době, kdy se zvyšují ceny ropy, a zajistila tak střednědobou a dlouhodobou udržitelnost tohoto odvětví?
What other concrete measures is the Commission planning to adopt to help and support the European fishing industry in the context of rising oil prices to ensure medium- and long-term sustainability of the sector?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000102/2011
Question for oral answer O-000102/2011
za skupinu EFD Předmět: Krize evropského odvětví rybolovu v důsledku zvýšení cen ropy
on behalf of the EFD Group Subject: Crisis in the European fisheries sector owing to higher oil prices
Prudký nárůst cen ropy již dva roky těžce doléhá na provozní náklady v odvětví rybolovu.
For two years, the sharp increase in oil prices has had a severe impact on operating expenses in the fisheries sector.
Cena za barel se vyšplhala ze 37 dolarů na začátku roku 2009 na dnešních více než 100 dolarů.
The price of a barrel has risen from $US 37 in early 2009 to over $US 100 today.
Politická nestabilita v zemích Maghrebu a Blízkého východu navíc způsobuje značnou proměnlivost cen.
Furthermore, political instability in the Maghreb and the Middle East has resulted in great price volatility.
V důsledku této situace mají evropští rybáři problémy financovat své rybolovné činnosti a někteří jsou dokonce nuceni ukončit svou činnost.
Faced with this situation, European fishermen are struggling to finance their fishing activities and some have been forced to stop.
Bude-li tato situace pokračovat, bude to mít pro evropský rybolov katastrofální důsledky.
If this situation continues, it will have disastrous consequences for the European fishing industry.
Unie musí podpořit evropské odvětví rybolovu, které již tak čelí problémům způsobeným velkým objemem dovozu produktů rybolovu a akvakultury ze třetích zemí na evropský trh.
The EU has a duty to support a European fishing industry which is already struggling to cope with the high share of fishery and aquaculture products imported to the European market from third countries.
Minimální strop podpory je příliš nízký na to, aby mohl evropský rybolov zachránit.
The de minimis ceiling is too low to protect European fisheries.
Mohl by být tento minimální strop podpory zvýšen tak, že by na každý podnik na dobu tří let připadalo 60 000 EUR namísto dnešních 30 000 EUR?
Is it possible to increase the ceiling for de minimis aid by raising it from €30 000 to €60 000 per company per three year period?
Jak Komise obecněji hodlá podpořit evropský rybolov s ohledem na zvýšení cen ropy?
More generally, how does the Commission intend to support the European fisheries economy against this background of rising oil prices?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000103/2011
Question for oral answer O-000103/2011
Předmět: Jaderná bezpečnost v sousedství EU
Subject: Nuclear safety in the EU neighbourhood
Tragická havárie atomové elektrárny v Japonsku zákonitě vyvolala řadu otázek ohledně bezpečnosti současných a budoucích jaderných elektráren.
The nuclear tragedy in Japan has triggered obvious concerns over the safety of existing and future nuclear power plants.
Rada dne 25. března 2011 uvedla, že EU bude rovněž na mezinárodní scéně prosazovat nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti a bude žádat sousední země, aby na stávajících i plánovaných zařízeních provedly „zátěžové testy“.
The Council concluded on 25 March 2011 that the EU will also promote internationally the highest standards for nuclear safety and will request neighbouring countries to carry out ‘stress tests’ on existing and planned plants.
V těsné blízkosti hranic EU se nyní plánují dvě jaderné elektrárny.
Two nuclear power plants (NPPs) are currently planned in close proximity to the EU’s borders.
Nedostatek transparentnosti a spolupráce s členskými státy EU, kterých se tento problém dotýká, je důvodem k vážným obavám již v raných fázích přípravy, neboť může dojít k porušení četných mezinárodních úmluv v oblasti jaderné bezpečnosti a k ohrožení mořského prostředí v baltském regionu.
The lack of transparency and cooperation with the EU Member States affected raises major concerns already at an early development phase as to possible violations of the provisions of numerous international conventions on nuclear safety and poses threats to the marine environment of the Baltic Sea area.
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2010 o strategii EU pro region Baltského moře a o úloze makroregionů pro budoucí politiku soudržnosti zdůraznil, že země EU musí dodržovat nejpřísnější bezpečnostní a ekologické normy a Komise musí sledovat a kontrolovat, zda se tímto přístupem a mezinárodními úmluvami řídí i sousední země, zejména ty, které plánují stavbu jaderných elektráren v blízkosti vnějších hranic EU.
The European Parliament in its resolution of 6 July 2010 on the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy emphasised that EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in neighbouring countries, especially in those that are planning to build nuclear power plants near external EU borders.
Souhlasí Komise s tím, že EU a její členské státy mají společnou odpovědnost za jadernou bezpečnost a její zvyšování ve stávajících i budoucích jaderných elektrárnách, a to jak v Evropské unii, tak i v třetích zemích, které s ní těsně sousedí?
Does the Commission agree that the EU and its Member States have a joint responsibility to ensure and strengthen nuclear safety in the existing and future nuclear power facilities, both in the European Union and in the third countries in its close neighbourhood?
Zvažuje Komise, že otázky jaderné bezpečnosti zařadí mezi témata zahraničních vztahů se sousedními třetími zeměmi?
Is the Commission considering including nuclear safety issues in its external policies with neighbouring third countries?
Plánuje Komise použít jiné nástroje ve spolupráci s IAEA a jinými příslušnými mezinárodními organizacemi v zájmu bezpečné jaderné expanze na vnějších hranicích EU?
Does the Commission plan to use any other instruments in cooperation with the IAEA and other relevant international bodies to facilitate safe nuclear expansion at the EU’s external borders?
Jak bude Komise zajišťovat sledování těchto elektráren na vnějších hranicích EU ve spolupráci s IAEA, Espoo a jinými příslušnými mezinárodními organizacemi?
How will the Commission ensure monitoring of such NPPs at the EU’s external borders in cooperation with the IAEA, Espoo and other relevant international bodies?
Bude Komise usilovat o oficiální přehodnocení projektů, pokud by nevyhovovaly mezinárodním normám?
Will the Commission seek an official reassessment of the projects, in case they fail international standards?
Soudí Komise, že by se pravidla pro dovoz elektřiny, jako je např. zákaz dovozu energie z jaderných zdrojů, které nesplňují bezpečnostní normy („špinavá energie“), mohla stát aktivním nástrojem pro zajištění nejvyššího stupně jaderné bezpečnosti a dodržování bezpečnostním norem v jaderných elektrárnách za hranicemi EU?
In the Commission’s opinion, could the rules on EU electricity imports, such as banning imports of nuclear power which do not meet recognised safety standards (‘dirty power’), become an active leverage to implement the highest nuclear security and safety standards in NPPs outside the EU?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000104/2011
Question for oral answer O-000104/2011
za skupinu EFD Předmět: Evropské agentury činné v oblasti zaměstnanosti a odborného vzdělávání
on behalf of the EFD Group Subject: European employment and training agencies
EUROFOUND, CEDEFOP, ETF a OSHA jsou evropské agentury zabývající se různými aspekty téže oblasti: zaměstnanosti a odborného vzdělávání.
EUROFUND, CEDEFOP, ETF and OSHA are European agencies that deal with various aspects of the same area: employment and training.
Vzhledem k současné situaci, kdy Evropa musí řešit nebývale vysokou míru nezaměstnanosti a zároveň přestát období značné finanční zátěže kvůli rozpočtu, který nepostačuje k pokrytí požadavků na likviditu kladených na EU v důsledku přijetí Lisabonské smlouvy, války a humanitární krize v severní Africe a opatření na záchranu systému správy ekonomických záležitostí v některých členských státech, může Komise poskytnout informace o počtu zaměstnanců, celkových nákladech na řízení a chod těchto agentur, jejich zdrojích financování a oblastech činnosti?
In view of the current situation in which Europe is having to tackle both unprecedented rates of unemployment and a period of acute financial stress due to a budget that is insufficient to manage the liquidity requirements imposed on the EU by the Treaty of Lisbon, by the war and humanitarian crisis in North Africa and by the bailout of the economic governance system in some Member States, can the Commission provide information on the number of employees, the overall cost of the management and maintenance of these agencies, their sources of funding and their spheres of action?
Kdo rozhoduje o plánu jejich činnosti a jakým způsobem?
Who decides on the programming of their activities and how?
Jaké jsou možnosti spolupráce s Evropským parlamentem při určování jejich ročního pracovního programu?
What are the opportunities for interaction with the European Parliament in determining their annual programme of activities?
Čím jsou jednotlivé agentury tak výlučné, aby byla souběžná činnost všech čtyř subjektů oprávněná bez rizika neefektivního a zbytečného zdvojování nákladů?
For each of the four agencies, what are the distinguishing features which justify their coexistence without risking an inefficient and unnecessary duplication of costs?
Bylo by možné tyto agentury sloučit v zájmu posílení jejich koordinace a zefektivnění činnosti?
Would it be conceivable to group these agencies together in order to increase their synergies and improve efficiency?
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-000105/2011
Question for oral answer O-000105/2011
za skupinu S&D Předmět: Zátěžové testy bankovního sektoru EU v roce 2011
on behalf of the S&D Group Subject: Stress tests of the EU banking sector in 2011
Zátěžové testy, které provedly Výbor pro evropský bankovní dohled a Komise v červenci 2010, nedocílily obnovení důvěry v bankovní sektor EU.
The stress tests undertaken by the Committee on European Banking Supervision (CEBS) and the Commission in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system.
Nedostatek harmonizovaného přeshraničního přístupu byl jedním z důvodů, proč nebyly zátěžové testy úspěšné.
The lack of a harmonised cross-border approach was among the reasons why the stress tests were unsuccessful.
Každá země mohla například vybrat banky, které měly podstoupit zátěžový test, nepříznivé scénáře byly rovněž odlišné a v mnoha případech se ukázalo, že poskytnuté informace byly nesprávné.
For instance, each country could decide which banks should undergo the stress test, the adverse scenarios were also different and in many cases the information provided turned out to be incorrect.
Zátěžové testy provede letos nově zřízený Evropský orgán pro bankovnictví, který dne 18. března zveřejnil scénáře a metodiku svých zátěžových testů.
This year's stress tests will be conducted by the newly created European Banking Authority, which released the scenarios and methodology for its stress tests on 18 March.
Jaké hlavní změny budou provedeny, aby se loňské selhání zátěžového testu bankovního sektoru již neopakovalo?
What are the main changes to avoid a repetition of last year's failure of the banking stress test exercise?