natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agenturu by to mohlo vtáhnout do komplexního sporu o ochraně osobních údajů leteckých cestujících – a zda mají být tyto údaje dány k dispozici americkým úřadům k boji proti terorismu.
This would take it into the whole issue of data protection for airline passengers - and whether such data should be made available to the US government to fight terrorism.
Europoslanci dále žádají, aby se Parlamentem více konzultoval pětiletý pracovní plán agentury a osoba jejího budoucího ředitele či ředitelky.
MEPs also want Parliament to have greater consultation on the five-year work plan for the Agency and who will fill the post of Director.
Pravomocí agentury by vlády zemí EU, Evropská komise a Parlament měly vyjednat v následujících týdnech.
Discussions between EU governments, the European Commission and the Parliament should determine the final scope of the Agency in coming weeks.
20060915STO10742 Informace Evropské komise o plánované agentuře Výbor Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci Charta základních práv Evropské unie Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie
20060915STO10742 EU Agency for Fundamental Rights Parliament's Civil Liberties committee The Charter of Fundamental Rights:
Občanská fóra: Lidé se vyjadřují k budoucnosti EU
Citizens' Forums: people have their say on future of EU
Občanská fóra: Slovo má veřejnost
Citizen's Forums: Many people want to have their say
Evropský parlament k těmto úvahám přispívá sérií "občanských fór" po celé Evropě, na nichž europoslanci s veřejností diskutují o problémech, které se dotýkají občanů.
As part of this, the European Parliament launched a series of "Citizens' Focus" around Europe where MEPs meet the public face-to-face to discuss the issues that matter to the people.
Po úspěchu jarních fór začíná v září jejich podzimní kolo.
In September a new round starts following the success of those held in spring.
Záměrem europarlamentních "občanských fór" je umožnit evropské veřejnosti a jejím voleným zástupcům (na místní, státní a evropské úrovni) diskutovat o lokálních tématech i v širších evropských souvislostech.
The idea of the citizen's forums is allow the public and their elected representatives (locally, nationally and European level) to come together to discuss local issues - and put them in a wider European context.
Fóra jsou rovněž příležitostí pro samotné občany vyjádřit své představy o Evropské unii.
It provides a good opportunity for voicing people's expectations of the European Union.
V září a říjnu proběhne v Evropské unii 9 občanských fór, organizovaných místními informačními kancelářemi Evropského parlamentu.
In September and October there will be 9 citizens' forums held around the European Union organised by the European Parliament's local Information Offices.
Česká republika
Czech Republic:
Lyon: Diskuse se soustředí na lokální problémy a ohlédnou se za výsledky jarního občanského fóra konaného ve Francii.
Lyon: The debates will focus on local concerns and look at the results of the previous citizen's forum held in France earlier in the year.
Na třídenním "občanském e-fóru" budou europoslanci a občané diskutovat po internetu.
A three day "e-Citizens Forum" will be organised where MEPs and citizens will have an online discussion.
E-fórum se soustředí na evropský sociální model a dotkne se i témat, která jsou velmi zajímavá pro studující, např. zaměstnanosti a mobility studentů a pracovníků.
The e-forum will be focused on the European Social Model, addressing special topics which are of interest to students, like employment and the mobility of students and workers.
Tato témata jsou obzvláště relevantní proto, že region byl po druhé světové válce rozdělen mezi Jugoslávii a Itálii.
This is particularly relevant as the area was divided between Yugoslavia and Italy after the Second World War.
Faro (Algarve): Občanské fórum je plánováno na některý den v říjnu.
Faro (Algarve): A Citizens' Forum event has been scheduled for sometime in October.
Datum a téma diskuse budou zveřejněna později.
The date and topics to be discussed will be available later.
Další podrobnosti naleznete na níže uvedené adrese příslušné Informační kanceláře EP.
See the link to your local Information Office below for more details.
20060918STO10755 Informační kanceláře Evropského parlamentu
20060918STO10755 Parliament Information Offices near you
Borrell přislíbil podporu Libanonu
Borrell pledges "steadfast commitment" to Lebanon
Předseda Parlamentu Josep BORRELL využil dvoudenní návštěvy Libanonu k vyjádření podpory Parlamentu v otázce "udržitelného míru" v oblasti.
Josep Borrell, President of the European Parliament, used a two day visit to Lebanon to stress Parliament's support for a "sustainable peace" in the region.
Během pobytu jednal s libanonským premiérem Fouadem SINIOROU, úřadujícím ministrem zahraničí Tárekem MITRÍM a předními zákonodárci.
He held talks with Lebanese Prime Minister Fouad Siniora, acting Foreign Minister Tarek Mitri and leading MPs during his visit.
BORRELL dále navštívil oblasti Bejrútu poškozené při nedávném konfliktu s Izraelem.
He also toured areas of Beirut damaged during the recent conflict with Israel.
Před odjezdem pozval premiéra SINIORU na 27. září do Štrasburku na setkání s europoslanci a šéfy parlamentních frakcí.
Before leaving, he formally invited Mr Siniora to Strasbourg on 27 September to meet MEPs and leaders of Parliament's political groups.
Pozvání podle BORELLA vyjadřuje "pevný závazek" Evropského parlamentu "podnítit aktivity EU" v Libanonu.
Mr Borrell said that the invitation showed the "steadfast commitment" of the Parliament towards "galvanising the EU's actions" in Lebanon.
BORELL dále podotkl, že "Evropa má povinnost vytvářet vizi libanonské budoucnosti".
He went on to say that "Europe has a duty to maintain a vision for Lebanon's future".
Návštěva ve dnech 14.–15. září se časově shodovala s příjezdem asi 500 španělských vojáků v rámci příspěvku EU k prozatímním silám OSN v Libanonu (UNIFIL).
The 14-15 September visit coincided with the arrival of some 500 troops from Spain as part of the EU's contribution to United Nations Interim Force in Lebanon (UNIFIL).
Tím se jednotka rozrůstá přibližně na 4 600 osob, přičemž z evropských zemí ještě přibudou další vojáci.
This takes the force to around 4,600 with more from other European countries set to arrive.
Síly budou pomáhat s uplatňováním rezoluce č. 1701, kterou jednomyslně schválila Rada bezpečnosti OSN a jejímž cílem je ukončení ozbrojeného konfliktu mezi Izraelem a hnutím Hizballáh v Libanonu.
The force will help with the implementation of Resolution 1701, passed unanimously by the UN Security Council aimed at ending the conflict between Israel and Hezbollah in Lebanon.
Rezoluce požaduje, aby Libanon na jihu země rozmístil vlastní armádní jednotky a aby se izraelské síly "neprodleně stáhly" z libanonského území.
It calls for the Lebanese army to deploy to the south of the country and for an "immediate withdrawal" of Israeli forces from Lebanon.
BORELL vyjádřil operaci OSN podporu a řekl, že cílem evropské vojenské přítomnosti je "spolupracovat s libanonskou armádou … a zajistit úplnou suverenitu libanonských institucí na celém území státu".
Pledging support for the UN operation, President Borrell said the objectives of the European military presence were "to collaborate with the Lebanese army...and guarantee the full sovereignty of Lebanese institutions throughout Lebanese territory".
Před dvěma týdny připomněl BORELL při zahájení plenárního zasedání europoslancům, že Parlament byl první institucí EU, která požadovala okamžité ukončení bojů.
The visit was timely as just two weeks ago at the opening of the September plenary session Mr Borrell reminded MEPs that Parliament was the first EU Institution during the war to call for an immediate ceasefire.
Prohlášení šéfů poslaneckých klubů z 20. července dále naléhalo na silné zapojení zemí Unie do sil UNIFIL.
That statement on 20 July also stressed the need for a strong European participation in UNIFIL.
Prohlášení podpořilo usnesení EP ze 7. září, které vyzývá ke komplexní dohodě v regionu a konstatuje, že neexistuje "vojenské řešení" problémů na Blízkém východě.
This was backed up by a parliamentary resolution of 7 September calling for a comprehensive settlement in the region and stating that there is no "military solution" to the problems of the Middle East.
Usnesení dále požaduje okamžitou pomoc libanonské vládě při rekonstrukci země.
The resolution also demanded rapid aid to the Lebanese government to help with reconstruction efforts.
EU doposud přispěla částkou 107 milionů eur – ta nezahrnuje individuální příspěvky členských států.
Thus far the EU has contributed €107 million in aid - not including individual donations by member states.
Kliknutím na níže uvedený odkaz se můžete podívat na video z BORRELLOVY návštěvy v Libanonu.
Click on the link below to watch a video of President Borrell's visit
20060919STO10783 Visit by the President to Lebanon Usnesení Evropského parlamentu k situaci na Blízkém východě Zprávy OSN o misi v Libanonu Rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených vyzývající k ukončení konfliktu mezi Hizballáhem a Izraelem Borrell v Libanonu (7 MB)
20060919STO10783 President Borrell in Lebanon Resolution on the Middle East United Nations (UNIFIL) UN Resolution 1701 Video: Borrell in Lebanon (7MB)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0348 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0348 0 NOT XML V0//EN
Tuňák obecný žádaný i ohrožený: europoslanci rokují o jeho záchraně
The bluefin tuna - in demand and under threat: MEPs discuss ways to save it
Obchod s tuňáky – udržitelné suši?
Tuna trading - sustainable sushi?
Populace tuňáka obecného ve Středozemním moři možná směřuje ke kolapsu – to je závěr nedávného slyšení výboru EP pro rybolov.
Stocks of bluefin tuna in the Mediterranean could be heading for collapse - that was the message from a recent hearing held by the Parliament's fisheries committee.
Tato ryba je zdrojem obživy a výdělku od dob Římanů a dnes ji ohrožuje nadměrný výlov a rostoucí lukrativní trh japonských konzumentů suši.
The fish, a source of food and commerce since Roman times, are now threatened by over-fishing and growing demand from the lucrative Japanese sushi market.
Roční výlovek nyní dosahuje 50 000 tun, tedy dvojnásobku udržitelné úrovně.
Annual catches are now 50,000 tonnes, double the sustainable level.
Odborníci na rybářství, ekologové a čísla v tomto odvětví se shodují na potřebě kroků k záchraně tuňáka.
Fisheries experts, environmentalists and industry figures all agree action is needed to save the fish.
Spotřebitelé bydlí v Japonsku, ovšem polovinu tuňáků na celém světě každoročně vyloví francouzské, italské a španělské lodě.
The market may be in Japan, but French, Italian and Spanish boats catch half of all tuna worldwide each year.
Existují dvě loviště této ryby – západní a východní Atlantský oceán, přičemž asi 80 % východního Atlantiku připadá na Středozemní moře.
There are two main stocks of the fish - western and eastern Atlantic, with about 80% of the latter being in the Mediterranean.
Zranitelného tuňáka obecného ohrožují společně nadměrná kapacita rybářských lodí, plavidla s účelově používanou vlajkou a dnes také „chov“ tuňáků.
The large over-capacity of the fishing fleet, vessels using flags of convenience and now tuna "farming" all threaten the fragile bluefin tuna.
Chov tuňáků umožňuje rybu chytit, vykrmit v sádkách a prodat dále za vyšší cenu.
Farming the fish allows them to be caught then fattened in fish-farms ready to be sold on for higher prices.
Objem výlovku evidentně daleko převyšuje legální kvóty přiznané Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).
What is clear is that the levels of fishing are well above the legal quota allocated by the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT).
Co může EU učinit?
What can the EU do about it?
Lodě Evropské unie mají dnes přiděleno 57 % povoleného výlovku tuňáka obecného a 60 % chovné kapacity.
The European Union fleet is currently allocated 57% of the total allowable catch of bluefin tuna and 60% of the farming capacity.
Protože v posledních 10 letech je velká část francouzské flotily (jedničky ve Středozemním moři) modernizována díky dotacím z EU, Unie zde může bezpochyby sehrát svoji úlohu.
With much of the French fleet (the largest in the Med) being modernised in the last 10 years with EU subsidies, the Union clearly has a role to play.
Na slyšení kritizoval Sergi Tudela ze Světového fondu na ochranu přírody Unii za nadřazování zájmů rybářského průmyslu ochraně tuňáků.
At the hearing, Sergi Tudela of the World Wildlife Fund criticised the EU for putting the interests of the fishing industry above conservation.
Přítomen byl také zástupce Evropské komise – ta řídí Společnou rybářskou politiku EU.
Also present was a representative of the European Commission - which manages the EU's Common Fisheries Policy.
Oba připustili, že v rybářství je „restrukturalizace nevyhnutelná“.
They admitted that "restructuring is inevitable" in the industry.
Při slyšení různí europoslanci navrhovali opatření k ochraně populace tuňáků obecných.
During the hearing a variety of MEPs put forward measures that would protect bluefin tuna stocks.
Podle britského konzervativce (EPP-ED) Struana STEVENSONA „je krize zřejmá“ a europoslanec chce uzavřít sádky.
British Conservative (EPP-ED) Struan Stevenson said the "crisis is apparent" and called for spawning areas to be closed.
Liberální europoslankyně Elspeth ATTWOOLLOVÁ (ALDE) prosazovala vytvoření Regionálního poradního výboru pro Středozemní moře, který by stanovil pravidla pro objemy výlovků.
Liberal (ALDE) member Elspeth Attwooll advocated the creation of a Mediterranean Regional Advisory Council to set the rules on fishing levels.
Marie-Hélène AUBERTOVÁ za zelené vyzvala členské státy EU, aby na sebe vzali odpovědnost a využívali zdroje EU ke snížení nadměrného rybolovu.
For the Greens, France's Marie-Hélène Aubert called on EU members to take responsibility and to use EU funds to reduce over-fishing.
“Už jsme poskytli dotace na modernizaci lodí kvůli zvýšení kapacity, ale dnes potřebujeme zdroje na redukci flotily,” uvedla europoslankyně.
"We have already subsidised the modernisation of fleets to increase capacity, but now we need to finance their reduction, "she said.
Německý socialista (PSE) Heinz KINDERMANN navrhl zvýšit pokuty za porušení pravidel.
German Socialist (PSE) Heinz Kindermann asked whether the level of fines for breaking the rules should be raised.
20060919STO10788 Tisková zpráva Webové stránky organizace ICCAT Světový fond na ochranu přírody
20060919STO10788 Press Information ICCAT website Worldwide Fund for Nature
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911IPR10522 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911IPR10522 0 NOT XML V0//EN
Dohoda o nešíření jaderných zbraní – na slyšení se probírá její perspektiva
Nuclear Non-Proliferation Treaty debated
Bude svět bezpečnější s novou smlouvou o nešíření jaderných zbraní?
Nuclear Test, Bikini atoll and Enewetak, 21 October 1952.
Během studené války se Dohoda o nešíření jaderných zbraní stala základem mezinárodního úsilí o regulaci technologií k výrobě jaderných bomb.
During the cold war the 1968 Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT) was the cornerstone of international efforts to control the balance of nuclear bomb-making technology.
Ve složitém mezinárodním prostředí poválečného období se největším problémem stalo rozšiřování nukleárních technologií, jakož i hrozba, že se dostanou do rukou teroristů.
In the complex post cold-war international environment, the spread of nuclear technology and fears it could fall into terrorist hands have become major concerns.
Před novým projednáním smlouvy se poslanci sešli se zástupci Rady a Komise, aby projednali společnou pozici EU.
Ahead of the forthcoming Treaty review meeting MEPs are set to question Council and Commission today (Wednesday 10 March) on measures to improve the situation.
Dohoda, která byla podepsána po kubánské krizi v roce 1962, má za cíl omezit šíření jaderných zbraní.
The next review conference will be held in May in New York.
Nyní je však zřejmé, že právě tato poslední část je velmi kontroverzní.
China is currently against sanctions for Iran.
Indie a Pákistán ji odmítly podepsat.
Negotiated after the 1962 Cuban missile crisis, the Treaty aims to limit the spread of nuclear weapons.
Panuje přesvědčení, že Izrael také vlastní jaderné zbraně, ale ten to odmítá uznat.
It has three main elements: non-proliferation - countries with nuclear weapons will not transfer them to others and non-nuclear powers will not seek weapons; disarmament - states are obliged to reduce nuclear stockpiles; and, the right to use nuclear technology peacefully.
Své jaderné programy ukončily pouze dva státy, Afrika a Libye.
As we shall see, the last aspect has led to considerable controversy.
Šíření zbrojního materiálu představuje závažný mezinárodní problém.
At present five of seven confirmed nuclear weapons states have signed the Treaty.
Očekává se, že by mohlo dojít k dohodě o sankcích vůči Severní Koree a Íránu (zatím to blokuje Čína).
Only two states, South Africa and Libya, have abandoned their nuclear programmes.
Dále pak má pokračovat proces odzbrojení mezi USA a Ruskem.
The EP has already made its position clear calling for Member States to commit to total disarmament and improvement of means of verification.
Jaderné technologie: ale pro jaký účel?
Nuclear technology: but for what purpose?
V Evropské bezpečnostní strategii z roku 2003, kterou schválili šéfové vlád členských zemí EU, je šíření zbraní hromadného ničení označeno jako „největší možné riziko pro naší bezpečnost (...) přichází nové nebezpečné období, ve kterém se zvyšuje možnost nových závodů ve vyzbrojování zbraněmi hromadného ničení, zejména v regionu Středního východu“.
The European Security strategy of 2003 - approved by all EU heads of government - called the proliferation of weapons of mass destruction "potentially the greatest threat to our security... we are...entering a new and dangerous period that raises the possibility of a WMD arms race, especially in the Middle East".
Řešením je snaha usilovat o to, aby všechny státy respektovaly Dohodu o nešíření jaderných zbraní a posílit pravomoci Mezinárodní agentury pro atomovou energii, která plní funkci hlídacího psa na poli jaderných technologií.
The solution has been to try and get all states to respect the NPT and to strengthen the world's nuclear watchdog the International Atomic Energy Agency.
Evropa rovněž nabídla „lákadlo“ v podobě lukrativních obchodních pobídek a diplomatických vazeb, aby přiměla země, jako je Irán, ukončit své jaderné programy.
Europe has also offered the "carrot" of lucrative trade incentives and diplomatic links in an effort to persuade countries like Iran to forsake nuclear programmes.
To, zda se tato metoda nemine účinkem, ukáže až čas.
Whether this will prove sufficient inducement, only time will tell.
20060920STO10816 Tisková zpráva o slyšení Podvýbor Evropského parlamentu pro bezpečnost a obranu
20060920STO10816 Live OQ to Council OQ to Commission EP recommendation (April 2009) The Treaty
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060908IPR10500 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0333 0 NOT XML V0//EN
Liberijská prezidentka Ellen Johnsonová-Sirleafová v EP
Liberia's President Ellen Johnson Sirleaf to address MEPs
Ellen Johnsonová-Sirleafová
Ellen Johnson Sirleaf, President of Liberia
Před europoslance předstoupí v úterní poledne první africká prezidentka Ellen Johnsonová-Sirleafová z Libérie.
Africa's first woman president, Liberia's Ellen Johnson Sirleaf, will address MEPs Tuesday at midday.
Vítězka loňských listopadových voleb se ziskem bezmála 60 % hlasů byla zvolena na platformě míru a stability po 14 letech občanské války.
The winner of the November 2005 election with almost 60% of the vote, she was elected on a platform of peace and stability, after 14 years of civil war.
V lednovém inauguračním projevu řekla tato 67letá matka čtyř dětí liberijskému lidu, že jeho volba je „hlasem pro nápravu a stabilní vládu“.
In her inaugural speech in January, the 67-year-old mother of four told the Liberian people that their ballot was "a vote for healing and leadership."
Problémy před prezidentkou Sirleafovou a její „Stranou jednoty“ jsou gigantické: téměř 80 % ze 3 milionů obyvatel je bez práce a žije pod hranicí chudoby.
The problems facing Mrs Sirleaf and her "Unity party" are daunting: Almost 80% of the 3 million inhabitants are unemployed and living below the poverty line.
Po letech války je velká část populace bez domova a poznamenána ozbrojeným konfliktem.
After years of war, much of the population is displaced and scarred by the conflict.
Libérie se stále vzpamatovává z vlády Charlese Taylora, který zemi vedl v 90. letech jako vojenský velitel.
Liberia is still recovering from the rule of Charles Taylor who ran the country like a warlord in the '90s.
Pod jeho rukama se rozpoutaly rebelie a násilnosti a stejný efekt měl jeho zásah do občanské války v sousední Sierra Leone.
His rule fuelled rebellion and violence as did his interference in the civil war in neighbouring Sierra Leone.
Bývalý prezident se zde nyní zodpovídá před soudem ze zločinů proti lidskosti.
He is now on trial there accused of crimes against humanity.
Předseda Evropského parlamentu Josep BORRELL přivítal zatčení diktátora jako vítězství v „boji proti beztrestnosti válečných zločinců“.
European Parliament President Josep Borrell hailed his arrest as a victory in the "fight against the impunity of war criminals".
Sirleafová získala pověst „železné lady“ kandidaturou proti Taylorovi v prezidentských volbách roku 1997.
Mrs Sirleaf won a reputation as an "Iron Lady" by standing against Taylor in the '97 Presidential elections.
Jako první žena stanula v čele ministerstva financí a po vojenském převratu v roce 1980 byla uvězněna a vyhoštěna ze země.
As the first female Minister of Finance she was imprisoned and exiled following the military coup in 1980.
Později pracovala v Rozvojovém programu OSN.
She later worked for the United Nations Development Program.
Loni v listopadu v druhém kole voleb pro mnohé překvapivě porazila bývalého fotbalistu George Weaha.
She surprised many in the second round of the November 2005 elections by beating former footballer George Weah.
Delegaci europoslanců dohlížející na „klidné a dobře zorganizované“ lidové hlasování vedla francouzská socialistka Marie-Arlette CARLOTTIOVÁ .
French Socialist Marie-Arlette Carlotti headed the delegation of MEPs who monitored the "peaceful and well administered" poll.
Po ukončení mise prohlásila, že „liberijský lid vyslal k představitelům země jasný signál.
Afterwards she said, "the Liberian people have sent out a strong signal to the leaders of the country.
Na politicích nyní leží úkol …nezklamat občany“.
It will be up to these...not to disappoint the population."
Unijní podpora Libérii představuje částku 130 milionů eur a soustředí se na rozvoj, školství a návrat utečenců do jejich domovů.
EU aid to Liberia stands at €130 million and is focused on development, education and returning refugees to their homes.
Africká země je účastníkem dohod EU-AKT (mezi EU a africkými, karibskými a tichomořskými státy), které řeší otázky obchodu a rozvoje.
Liberia is a member of the EU-ACP (African Caribbean and Pacific States) agreements that cover trade and development.
Státy AKT a EU mají parlamentní skupinu, která se schází dvakrát ročně a umožňuje poslancům projednávat mezinárodní problémy.
The ACP and the EU has a Parliamentary arm that meets twice a year to allow MPs to discuss international issues.
Liberijská prezidentka je jednou ze tří žen zastávajících nejvyšší úřad státu, které jednají s europoslanci ve Štrasburku.
The Liberian President is one of three female Presidents meeting MEPs in Strasbourg.
V průběhu tohoto měsíce přednesla projev na plenárním zasedání finská prezidentka Tarja Halonenová a do EP byla pozvána rovněž nová nejvyšší představitelka Chile Michelle Bacheletová.
Earlier this month Finland's Tarja Halonen addressed Plenary and in October Chile's new leader Michelle Bachelet has been invited to visit Parliament.