natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jaký je postoj Komise k tomuto návrhu Řídícího výboru pro víno ve světle politiky Společenství týkající se kvality a čitelného označování?
In the light of Community policy on quality and clear labelling, what is the Commission's position on the Wine Committee's proposal?
Nedomnívá se Komise, že navrhovaná enologická metoda, která bude uměle simulovat charakteristiky vín, jež jsou za normálních okolností dosaženy tradičním zráním v sudech „barique“, poškodí zásadu transparentnosti?
Would it not agree that the proposed ageing method would undermine the transparency principle by artificially imitating the features of wines that are normally produced using the traditional method of ageing in barrels?
Nedomnívá se Komise, že toto (jakkoliv nežádoucí) povolení zmíněné praxe by se nemělo vztahovat na vína DOC, DODG a IGT a v případě ostatních vín by mělo být spojeno s povinností uvádět na etiketě skutečnost, že byla použita metoda využívající dřevěné hobliny?
Would it not agree that the (albeit unadvisable) authorisation of this practice should be ruled out for DOC, DOCG and IGT wines and, for other wines, should carry with it the obligation to state on the label that the wine chippings method has been used?
Nedomnívá se Komise, že povolení této praxe by mohlo mít za následek to, že evropští výrobci přestanou používat tradiční metody zrání, které budou dražší než tato nová metoda?
Would it not agree that authorisation of the practice could result in European producers abandoning traditional ageing methods because they are more costly than the new one?
Zvážila Komise všechny důsledky tohoto návrhu, zejména ty, které jsou spojené s konkurenceschopností evropského trhu s kvalitními víny?
Has it assessed all the proposal's impacts, particularly on the competitiveness of the European market for quality wines?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0061/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/06
Předmět: Přistěhovalecká politika Evropské unie
Subject: European Union immigration policy
Proto je nutné, aby k němu evropské instituce přistupovaly se strategickou perspektivou, která bude zahrnovat rozvojovou spolupráci se zeměmi původu a obchodní politiku, opatření týkající se kontroly hranic, politiku sjednávání smlouv o předávání a zpětném přebírání osob, řádné řízení migračních toků a sociální opatření pro přijímání, integraci legálních přistěhovalců a vyhoštění nelegálních přistěhovalců při důsledném dodržování lidských práv.
As such, it needs to be addressed by the European institutions from a strategic point of view ranging from development cooperation with countries of origin and trade policy to border control measures, via policy on negotiating readmission agreements, the orderly management of migration flows and social reception measures, the integration of legal immigrants and the expulsion of illegal immigrants, whilst ensuring the strictest respect for human rights.
Z tohoto hlediska se otázka skupiny PSE adresovaná Komisi nevyhnutelně týká několika různých oblastí:
The PSE Group's question to the Commission must therefore comprise various strands:
Rozvojová a obchodní spolupráce: Může Komise informovat o výsledcích dosažených při plnění cílů stanovených ve strategii pro Afriku, konkrétně pokud se týká posílení vzájemné souvislosti mezi migrací a rozvojem, podpory vzájemného rozvoje, pomoci při návratu do země, odkud přistěhovalci přišli, začlenění přistěhovalců v zemi původu, přesunu kapitálu a přenosu technologií prostřednictvím migrantů, kteří se vrátí do země svého původu?
Development cooperation and trade: Can the Commission report on the progress made towards achieving the objectives set in the Strategy for Africa, specifically with regard to strengthening the links between migration and development and promoting codevelopment, return emigration, reintegration in the countries of origin and transfers of capital and technology by migrants?
Jaká opatření byla přijata, aby vlády afrických států mohly využít obchodu jako nástroje v boji proti chudobě a zabránit vystěhovalectví?
What measures is it taking to ensure that African governments are able to use trade as an instrument for combating poverty and preventing emigration?
Jaké pobídky Komise uplatňuje pro podporu regionálních trhů v subsaharských regionech a jaké návrhy učinila v rámci WTO pro zvýšení vývozní kapacity rozvojových zemí a pro podporu vzájemného obchodu mezi státy na jihu Afriky?
What incentives is the Commission using to foster the creation of integrated regional markets in the various sub-Saharan regions, and what proposals is it making within the WTO with a view to improving the export capacity of developing countries and boosting South-South trade?
Legální přistěhovalectví a boj proti nelegálnímu přistěhovalectví: Jaké programy Komise připravila v rámci boje proti ilegálnímu přistěhovalectví a které fondy jim určila?
Legal immigration and the fight against illegal immigration: What programmes has the Commission drawn up to combat illegal immigration and what funds is it allocating to those programmes?
Poskytuje se pomoc při řízení migračních toků zemím, které spolupracují s členskými státy EU, při vytváření dohod o přebírání a zpětném předávání osob?
Is it favouring those countries which are cooperating with EU Member States on drawing up readmission agreements by providing aid to foster the management of their migration flows?
Připravuje se, zejména prostřednictvím dvoustranných a mnohostranných smluv se zeměmi původu, evropská politika pro podporu pracovní migrace?
Are there any plans for a European policy to promote migration for work purposes, principally through bilateral and multilateral agreements with countries of origin?
Jak zamýšlí Komise rozvíjet plán legálního přistěhovalectví uvedený v Haagském programu, který byl představen v prosinci 2005?
How does it intend to implement the legal immigration plan envisaged in the Hague Programme, which it submitted in December 2005?
Jaká opatření jsou přijímána v boji proti obchodování s lidmi za účelem sexuálního zneužívání?
What measures are being taken to combat people trafficking for the purposes of sexual exploitation?
Ochrana hranic: Jaká konkrétní opatření přijala Evropská agentura pro vnější hranice pro rozšíření technické pomoci členským státům, ve kterých to okolnosti vyžadují?
Border management: What specific measures has the European Agency for External Borders taken to boost technical assistance for Member States whose circumstances require it?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0062/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/06
Předmět: Používání dřevěných třísek jako enologická metoda pro evropská vína
Subject: Use of wood chips as oenological practice for European wines
Stávají nařízení ES o enologických postupech nedovoluje evropským výrobcům vína používat dřevěné třísky ke zrání vína.
Current EC regulations on oenological practice do not allow European wine producers to use wood chippings for wine ageing.
Tento zákaz však neplatí v jiných státech, v nichž se vyrábí víno, zejména v USA, Chile a Jižní Africe.
No such prohibition is applied by other wine-producing states’ regulations, in particular the USA, Chile and South Africa.
Na základě nedávné dohody s Evropskou unií mohou navíc tito výrobci dovážet víno na vnitřní trh EU, aniž by byli povinni uvádět na etiketách, že při výrobě byly použity dřevěné třísky.
Furthermore, due to a recent agreement with the European Union, these wine producers can export their wine in the EU internal market, without making any reference to the use of wood chippings in their bottle's labelling.
Aby byla tato mezera zaplněna, chystá se Řídící výbor pro víno schválit změnu současných pravidel pro enologické postupy a povolit zrání vína pomocí dřevěných třísek místo tradiční metody zrání v barikových sudech.
With a view to filling this gap, the Management Committee on Wine is about to approve a modification of the current rules on oenological practice, in order to allow wood chippings to be used for wine ageing instead of the traditional ‘barrique’ practice.
Návrh Evropské komise navíc neobsahuje povinnost uvádět použití dřevěných třísek na etiketách lahví.
Moreover, the European Commission proposal does not stipulate that the use of wood chippings must be indicated on the wine bottle's label.
Jak hodlá Evropská komise ochránit evropské vinařské tradice a vysokou kvalitu evropského vína?
How does the Commission intend to protect European viticultural traditions and the high quality standard of European wine?
Jak zamýšlí Evropská komise odůvodnit legalizaci této praxe vzhledem ke své politice v oblasti bezpečnosti potravin?
How does the Commission intend to justify the legalisation of such a practice in relation to its policy on food safety?
Je Evropská komise přesvědčena, že tato metoda výroby vína dodržuje vysokou úroveň ochrany spotřebitelů, jestliže není použití dřevěných třísek pro zrání vína povinně uváděno na etiketách?
Is the Commission convinced that this wine-making practice will ensure a high level of consumer protection, if it is not compulsory for the use of wood chippings for wine ageing to be indicated on wine labelling?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0063/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/06
Předmět: Vízová politika vůči zemím západního Balkánu
Subject: Visa policy towards the countries of the Western Balkans
Tři roky po přijetí Soluňské agendy z června 2003 nejsou výsledky vízové politiky EU uplatňované vůči zemím západního Balkánu valné.
Three years after the adoption of the Thessaloniki Agenda of June 2003, the achievements of the EU on visa policy towards the countries of the Western Balkans are still poor.
Členské státy EU používají vůči těmto zemím různé režimy a obecně se uplatňují značná omezení.
The EU Member States apply different regimes to those countries and, in general, major restrictions are in place.
Tato skutečnost značně brání společenským a hospodářským stykům a rozvoji tohoto regionu a zároveň omezuje příležitosti v mnoha oblastech, ať už jde o vzdělání, obchod, regionální spolupráci a zaměstnanost.
This is seriously hampering social and economic exchanges and development for the region, and reducing opportunities in many fields, from education to trade, from regional cooperation to employment.
Účinnost restriktivních režimů v boji proti organizovanému zločinu lze zpochybnit.
The efficiency of a restrictive regime in the fight against organised crime can be questioned.
Pachatelé již totiž bohužel volného pohybu bez víz využívají a v některých členských státech EU je zločinnost vyšší než v zemích západního Balkánu.
Criminals unfortunately already benefit from free movement without visas, and in some EU Member States the rate of criminality is higher than in some countries of the Western Balkans.
Zemím západního Balkánu se dostalo ujištění, že mají evropskou perspektivu, tj. Evropská unie jasně při různých příležitostech prohlásila, že tyto země míří k evropské integraci, a že tedy po určité době dospějí k plnému členství v EU.
The Western Balkans countries have been given an assurance that they have European prospects, e.g. the EU has clearly stated on various occasions that they are heading towards European integration and, in due course, full EU membership.
Soluňská agenda obohatila proces stabilizace a přidružení o zkušenosti s novými zeměmi, které k EU přistoupily v roce 2004, jako jsou zkušenosti se zahajováním programů EU nebo politického dialogu.
Thessaloniki has enriched the Stabilisation and Association process with elements taken from experience with the new countries which acceded to the EU in 2004, such as the opening of EU programmes and political dialogue.
Evropská komise po agendě v Soluni přeložila několik návrhů ke konkretizaci tohoto zesíleného sbližování, a koncem ledna navíc vydala sdělení, které zahrnuje návrhy právních předpisů EU o zjednodušení udělování víz s odkazem na země západního Balkánu.
The European Commission, after Thessaloniki, put forward some proposals to make this enhanced rapprochement more concrete, and, more recently, a communication at the end of January which includes proposals for EU legislation on visa facilitation referring to the countries of the Western Balkans.
Tato slepá ulička je kontraproduktivní a v rozporu s vlastní politikou Evropské unie.
This impasse is counter-productive and contradictory in respect of the EU's own policy.
Je Rada připravena podniknout kroky v této záležitosti?
Would the Council be ready to take action on this?
Jaká opatření v oblasti mezivládní spolupráce by Rada mohla přijmout jako prozatímní kroky, dokud nedojde k provedení již schválených směrnic EU do národního práva členských států a dokud nebudou přijaty nové právní předpisy EU (směrnice) o vízech pro západní Balkán, jejichž cílem by bylo uvolnění a usnadnění volného pohybu v prvé řadě u studentů, politiků a obchodníků a co nejdříve také u všech občanů?
What are the intergovernmental cooperation measures the Council could adopt, as intermediate steps, pending the transposition into national legislation on directives that the EU has already adopted and the adoption of new EU legislation (directives) on visas for the Western Balkans, to ease and facilitate free movement of students, politicians and businessmen initially and all citizens as soon as possible?
Požádá Rada členské státy, aby se dohodly na předpokládaném uplatňování některých z těchto opatření?
Will the Council ask the Member States to agree on early application of some of these measures?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0064/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/06
Předmět: Politika EU v oblasti přistěhovalectví
Subject: EU policy on immigration
V průběhu mnoha uplynulých let získával fenomén nedovoleného přistěhovalectví na významu.
Over many years the phenomenon of illegal migration has been increasing.
Je všeobecně známo, že nedovolené přistěhovalectví se stalo celosvětovým fenoménem, kterému se nevyhla ani EU.
There is a common recognition that illegal migration has become a global phenomenon, from which the EU is not exempt.
Rovněž existuje myšlenkový směr, podle něhož nemohou jednotlivé členské státy tyto výzvy řešit samostatně, ale je třeba se jimi urychleně zabývat na evropské úrovni.
Equally, there is a school of thought that these challenges can not be solved only by Member States acting individually, but should also be tackled as a matter of urgency at European level.
Evropská strategie na řešení otázky nedovoleného přistěhovalectví by měla zahrnovat čtyři hlediska:
The European strategy to address illegal migration should encompass four aspects:
rozvoj a partnerství v zemích a se zeměmi původu zabezpečení vnějších hranic a boj proti obchodování s lidmi přísná politika navrácení přistěhovalců začlenění přistěhovalců do společnosti hostitelské země
development and partnership in and with the countries of origin, securing external borders and the fight against human trafficking, a robust returns policy, integration of migrants into their host society.
Jsme si vědomi toho, že Komise předložila návrhy priorit v oblasti boje proti nedovolenému přistěhovalectví a vymezila celou řadu možných iniciativ, které lze uskutečnit v oblasti dovoleného přistěhovalectví.
We recognise that the Commission has set out suggestions for priorities to combat illegal immigration and identified a range of possible initiatives to take in the field of legal migration.
Mezi tyto akce Komise patří rovněž návrh na vypracování klíčových bodů politiky EU, pokud jde o navrácení přistěhovalců.
These actions by the Commission include also the proposal for the elaboration of key elements of an EU returns policy.
Může Komise v souvislosti se začleněním přistěhovalců vysvětlit následující otázky?
With regard to the integration of migrants, can the Commission explain:
Která opatření na rozvoj koordinovanější integrační politiky přistěhovalců existují v současné době na úrovni EU?
what measures currently exist at EU level to develop a more coordinated integration policy for migrants?
Jaké další kroky má Komise v úmyslu podniknout za účelem dalšího rozvoje této politiky?
what further steps does the Commission intend to take to develop this policy further?
Jaká opatření Komise přijala s cílem určit hlavní překážky úspěšného začlenění přistěhovalců do společností hostitelských zemí, a zejména, zasazuje se Komise o vymezení a šíření nejosvědčenějších postupů v této oblasti v jednotlivých členských státech?
what steps is the Commission taking to identify the major barriers to the successful integration of migrants into their host societies, in particular is the Commission identifying and disseminating examples of best practice in individual Member States in this field?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0065/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/06
Předmět: Uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí ("označování původu výrobků")
Subject: Indication of the country of origin of certain products imported from Third countries ('origin marking')
V prosinci roku 2005 předložila Evropská komise návrh nařízení Rady, v němž se požadovalo označování země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí.
In December 2005, the European Commission issued a proposal for a Council Regulation requiring the marking of the country of origin for certain products imported from third countries.
Cílem návrhu je zavést povinný systém označování země původu (požadavek „vyrobeno v“) pro celou řadu dovážených výrobků, jako např. textilní výrobky, klenotnické zboží, oděvy, obuv, kůže, svítidla, sklo a kabelky.
The proposal aims at introducing a mandatory country of origin marking system ('made in' requirement) for a number of imported products such as textiles, jewellery, apparel, footwear, leather, lamps and light fittings, glassware, and handbags.
Tento návrh se netýká označení „vyrobeno v EU“, protože se vztahuje pouze na dovážené zboží.
The proposal does not cover the marking 'made in EU' because it is only applicable to imported goods.
Přesto, že Komise i Rada si byly plně vědomy závažnosti, kterou Parlament přisuzuje problematice označování původu, Komise ani nezaslala navrhované nařízení Evropskému parlamentu na vědomí.
Despite the fact that the Commission and Council were fully aware of the importance that the Parliament attaches to the issue of origin marking, the Commission did not even send the proposed regulation to Parliament for information.
Evropský parlament si je vědom toho, že tento návrh je založen na článku 133 Smlouvy, a tudíž z právního hlediska není nutno jej konzultovat s Parlamentem.
Parliament is aware that this proposal is based on Article 133 of the Treaty, and as such, does not legally require Parliament's consultation.
Evropskému parlamentu by však měla být vždy dána možnost, aby včas vyjádřil svůj názor na jakoukoli důležitou iniciativu, se kterou přicházejí jiné orgány Společenství, v souladu s interinstitucionální rámcovou dohodou ze dne 26. května 2005.
However, Parliament should always be given the opportunity to express its views in a timely way on any relevant initiative undertaken by other Community institutions, in accordance with the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005.
Mohla by Komise podat nějaké zdůvodnění, které by vysvětlovalo její rozhodnutí neinformovat Parlament o navrhovaném nařízení o označování původu?
Could the Commission provide any justifications supporting its decision not to inform Parliament about the proposed regulation on origin marking?
Souhlasí Komise s tím, že toto rozhodnutí je proti duchu – a možná i liteře – interinstitucionální rámcové dohody ze dne 26. května 2005?
Does the Commission agree that this decision is against the spirit, if not the letter, of the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005?
Mohly by Komise a Rada podat Parlamentu neprodleně zprávu o výsledcích jakéhokoli posouzení dopadu a/nebo jakékoli právní analýzy, jež byla provedena ve věci tohoto návrhu, zejména pokud jde o ty prvky návrhu, které jsou údajně v rozporu se stávajícími právními předpisy Společenství a s pravidly WTO?
Could the Commission and Council inform Parliament without delay of the results of any impact assessment and/or legal analysis carried out with respect to this proposal, concerning in particular its alleged inconsistencies with existing Community legislation and with WTO rules?
Jakým způsobem bude Komise monitorovat a kontrolovat uplatňování nového systému označování původu a jak zabrání tomu, aby nebyl obcházen?
How will the Commission monitor and control the implementation of the new origin marking system and avoid circumvention?
OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0066/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/06
Šarūnas Birutis
Šarūnas Birutis
Jan Kułakowski,
Jan Kułakowski,
Jan Masiel
Jan Masiel
Leopold Rutowicz
Leopold Rutowicz
Andrzej Zapałowski
Andrzej Zapałowski
Předmět: Pokyny pro vysílání pracovníků za účelem poskytování služeb, které předložil komisař Vladimír Špidla
Subject: Guidelines on the posting of workers presented by Commissioner Spidla
Na zasedání Evropského parlamentu dne 4. dubna 2006 Komise předložila nový návrh směrnice o službách, jejíž hlavní body zohledňují pozměňovací návrhy Parlamentu.
At the European Parliament's sitting of 4 April 2006, the Commission presented the new draft services directive, the essential points of which take into account Parliament's amendments.
Nové znění směrnice se od původní verze zásadně liší v tom, že byla odstraněna hlavní ustanovení týkající se liberalizace trhu služeb, včetně zásady země původu.
The new version of the directive differs essentially from the original version in that key provisions on the liberalisation of the services market have been removed, including the country of origin principle.
Neuspokojivá ustanovení o volném pohybu služeb, jež platí podle Smluv v současné době, významně nerozšiřuje.
It does not significantly extend the flawed provisions on the free movement of services currently in force under the Treaties.
Na obranu rozředěné verze návrhu směrnice o službách předseda Komise přislíbil, že vypuštěná ustanovení budou nahrazena jiným řešením.
Defending the watered-down version of the draft services directive in recent months, the Commission President has pledged that the deleted provisions would be replaced by other solutions.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem:
In the light of the above:
Představují nezávazné pokyny pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb, které prezentoval komisař Vladimír Špidla a které byly oznámeny zároveň s novým návrhem směrnice o službách „jiná řešení“, o nichž se zmiňoval předseda Komise?
Do the non-binding guidelines on the posting of workers, which were announced at the same time at the new draft services directive and presented by Commissioner Spidla, constitute the 'other solutions' referred to by the Commission President?
Zastává Komise názor, že výše uvedené pokyny jsou účinným prostředkem zaručujícím liberalizaci společného vnitřního trhu služeb?
Is it the Commission's view that the abovementioned guidelines are an effective means of guaranteeing liberalisation of the internal common market in services?
Domnívá se, že návrhy obsažné v pokynech, jako je sdílení zkušeností podniků, pokud jde o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb, nebo zaslání dotazníku vnitrostátním úřadům k posouzení vlastních překážek bránících vysílání pracovníků za účelem poskytování služeb mohou účinně působit proti omezením svobody poskytovat služby, která zavedly některé členské státy?
Does it consider that proposals contained in the guidelines, such as sharing of experience by firms with regard to the posting of workers or sending a questionnaire to the national authorities for them to evaluate their own barriers to the posting of workers, can effectively counter the restrictions on the freedom to provide services introduced by some Member States?