natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pan Almunia hovořil 25. dubna 2005 na schůzce Výboru pro ekonomické a měnové otázky a členů národních parlamentů z celé EU.
Mr Almunia was speaking on 25 April 2005 at a meeting between the Economic and Monetary Affairs Committee and members of national parliaments from across the EU.
Následujícího dne pak pan Lucas Papademos ve svém proslovu ke členům Výboru na téma výroční zprávy ECB řekl, že nejlepší způsob, jakým centrální banka může podpořit Lisabonskou strategii, je plnění její povinností při udržování stability cen.
Addressing the committee the following day to launch the ECB's annual report, Lucas Papademos said the best way for the central bank to support the Lisbon Strategy was by fulfilling its duty to maintain price stability.
Je na členských státech, aby se popraly s ekonomickou reformou: „Komplexní strukturální reformy, jejichž cílem je vyšší flexibilita a konkurence na trhu práce, trhu výrobků i kapitálovém trhu, by výrazným způsobem zlepšily perspektivy neinflačního ekonomického růstu s eurozóně a usnadnily realizaci měnové politiky a zvýšily její efektivnost.“
It is up to the Member States to tackle economic reform: "Comprehensive structural reforms aimed at increasing flexibility and competition in labour, product and capital markets would significantly improve the prospects for non-inflationary economic growth in the euro area, thereby facilitating the conduct of monetary policy and enhancing its effectiveness," he said .
20050819STO00758 ECB - Klikněte na výše uvedený odkaz:
20050819STO00758 Link to ECB's annual report
Poslanci žádají striktní omezení práce na 48 hodin týdně
MEPs want a strictly limited 48-hour working week
Sociální politika
Social policy
V sociální oblasti zůstávají pravomoci Evropy omezené.
Europe’s powers in the social field remain limited.
Jednotlivé vlády nechtějí slevit z výhod, který by mohly ohrozit jejich sociální model.
Governments are reluctant to transfer prerogatives that might imperil their own social model.
Z tohoto důvodu státy EU nustále drží ochrannou ruku např. nad svými důchodovými systémy nebo systémy sociálního zabezpečení.
It is for this reason that EU governments have kept tight control over pension and social security schemes, for example.
EU může nicméně činit opatření ke zlepšování zdraví, bezpečnosti a ochrany pracujících.
Nevertheless the EU can still take measures to improve the health, safety and protection of workers.
V roce 1993 přijala Evropa v rámci zavedení jednotného trhu společná všeobecná pravidla ohledně pracovní doby.
In 1993, to accompany the creation of the single market, Europe adopted common general rules on working hours.
Evropská legislativa stanoví, že každý pracovník má má právo nejméně na 11 hodin odpočinku mezi dvěma pracovními směnami a na pracovní přestávky.
European legislation states that workers have the right to at least 11 hours of rest each day, and to breaks.
Maximální týdenní pracovní doba byla stanovena na 48 hodin a dovolená musí trvat alespoň 4 týdny.
The working week was therefore set at 48 hours, with at least four weeks’ annual leave.
Osoby pracující v noci mohou pracovat nejvýše 8 hodin během 24 hodin.
For night workers the maximum working time was set at eight hours in every 24.
Tato pravidla nicméně nejsou uplatňována na všechny.
However, the rules do not apply to everyone.
Velká Británie již od počátku dosáhla toho, že omezení pracovní doby se nemusí ve všech případech vztahovat na její občany.
From the start, the UK ensured the limit on the working week did not automatically apply to workers in Great Britain.
Kypr a Malta dosáhly stejných opatření.
Cyprus and Malta have followed suit.
Další země Evropské unie zvolily pro některé profese ve zdravotnictví nebo v pohostinství cestu výjimek, jimž se v žargonu EU říká doložka „opt-out“.
Other EU countries have chosen to use the exemption – also known in Community jargon as the ‘opt-out’ clause – for selected professions such as health and catering.
Tento systém výjimek měl ovšem špatné následky.
This system of exemptions has some downsides.
Ve Velké Británii mohou pochopitelně zaměstnanci ze své vůle odmítnout nebo akceptovat strop 48 hodin, ale stává se, že tato otázka je jim položena při podpisu pracovní smlouvy.
In the United Kingdom, for example, employees are free to accept or reject the 48-hour limit, but they are asked to do this when signing their contract.
Jiný problém se objevil v dalších členských zemích – ve Francii, ve Španělsku a v Německu – a týkal se odečítání hodin, během nichž měli lékaři v nemocnicích službu nebo osob, jejichž povolání vyžadovalo být v pohotovosti.
Problems have arisen in other Member States – France, Spain and Germany – with the calculation of hours worked by doctors on call in hospitals and with the obligations on members of certain professions.
Jsou tyto hodiny, během nichž pracovníci čekají, aniž by vykonávali nějaké specifické úkoly, hodinami pracovními?
Should the hours in which professionals are present without actually performing a particular task be counted as working hours?
Odpověď na tuto otázku má závažné důsledky pro organizaci dotčených služeb.
The response has major consequences for the way the services concerned are organised.
Nový legislativní návrh Evropské komise (tedy výkonného orgánu EU) se pokouší o napravení těchto nedostatků omezením podmínek pro zavádění režimu „opt-out“ a stanovením rozdílu mezi „odpracovanými“ a „neodpracovanými“ hodinami ve službě, jež nejsou započítávány do pracovní doby.
New legislation has been proposed by the European Commission (the EU Executive) in an attempt to readdress these shortcomings by tightening up the conditions for using the opt-out clause and introducing a distinction between ‘on-call time’ and ‘inactive part of on-call time’, which is not counted as hours worked.
Výbor pro zaměstnanost a sociální věci, který připravuje doporučení pro všechny europoslance, ovšem není tomuto návrhu nakloněn.
The Committee on Employment and Social Affairs, which is preparing the recommendation to all Members of the European Parliament, takes a different view.
Navrhl totiž naprostý zákaz uchylovat se k výjimkám z maximálního počtu 48 hodin práce v týdnu.
It is proposing the imposition of a complete ban on exemptions to the maximum 48-hour working week.
Kromě toho výbor rozhodl, že čas strávený v pohotovostní službě, by ve většině případů měl být započítáván do pracovní doby.
It has also decided that ‘on call’ time should in most cases be counted as working hours.
Evropský parlament by se měl poprvé vyjádřit k tomuto dokumentu během svého plenárního zasedlání, které se bude konat v červnu ve Štrasburku.
The European Parliament, meeting in its plenary session in Strasbourg, is expected to vote on this text for the first time in May.
Poté k němu budou muset zaujmout své stanovisko evropští ministři sociálních věcí.
European Social Affairs ministers will then discuss the proposal.
Zdá se málo proavděpodobné, že text dokumentu bude v nezměněném znění schválen již po prvním čtení.
The text is unlikely to be approved at this first reading.
Aby dohoda mohla být přijata, musí být schválena poslanci a pětadvaceti členskými státy.
To be adopted, it must receive the support of MEPs and all 25 Member States.
Jedná se o návrh směrnice, což znamená, že po jejím přijetí institucemi EU musí být transponována do vnitrostátních zákonů všech dvaceti pěti členských států, které tak musí učinit do dvou let.
The proposal is a directive, which means that, once adopted by the EU institutions, it must also be transposed into national legislation in the 25 Member States, who will have two years in which to do this.
Teprve po těchto dvou letech bude směrnice uplatňována na evropské pracovníky.
It will not apply to European workers until this two-year period has elapsed.
Kompenzace cestujícím v mezinárodních a vnitrostátních vlacích v případě zpoždění.
Refunds for delayed rail passengers
Podle hlasování Výboru EP pro dopravu dne 19. dubna se cestující ve vlacích mohou těšit na kompenzace, jestliže budou mít jejich vlaky zpoždění.
Rail passengers can look forward to compensation if their trains are delayed, following a vote by the European Parliament's Transport Committee on 19 April.
Členové Parlamentu rovněž trvají na tom, aby kompenzace (ať už ve formě peněz nebo kuponů) by se měly poskytovat nejenom cestujícím v mezinárodních spojích ale i cestujícím na vnitrostátních spojích, včetně dojíždějících pracovníků.
MEPs are also insisting that compensation - whether cash refunds or vouchers - should be given not just to international rail passengers but also to passengers on domestic journeys, including commuters.
Chtějí také, aby peněžní náhrady byly založeny na jednoduchém, snadno srozumitelném měřítku.
And they want cash refunds to be based on a simple, easy-to-understand scale.
Evropský parlament je dlouhou dobu velkým zastáncem lepších služeb na železnici v naději, že tak podpoří přesun objemu silniční a letecké dopravy ve prospěch železnic.
The European Parliament has long been a strong supporter of better rail services, hoping to encourage a shift of traffic away from road and air.
Zmenšilo by to zácpy na silnicích a přemíru letadel ve vzduchu a tím i znečištění ovzduší.
This would relieve congestion on the roads and in the skies and reduce atmospheric pollution.
V posledních desetiletích docházelo k přesunu dopravy ze železnic na silniční a leteckou dopravu, ale zkušenosti z USA, kde železniční přeprava prošla oživením, dokládají, že tento trend je vratný.
Over recent decades Europe's railways have lost ground to road and air transport but evidence from the USA, where rail freight has undergone a resurgence, suggests this trend is reversible.
Jedním ze způsobů, jak povzbudit cestující k tomu, aby zvolili vlak, je garantovat jim jasné, jednoduché kompenzace v případě, že se jim nedostane služeb, za které zaplatili.
One way of encouraging more travellers to choose the train is to guarantee them clear, simple compensation rates if they don't get the service they paid for.
Některé členské státy EU již mají kompenzační schémata, ale Výbor EP pro dopravu věří, že minimální sazby stanovené Evropskou unií by vedly ke spravedlivějšímu zacházení s cestujícími na železnicích v celé Evropě.
Some EU Member States already have compensation schemes but Parliament's Transport Committee believes EU-imposed minimum rates would lead to fairer treatment for rail travellers throughout Europe.
25% jízdného při zpoždění 60 minut a déle;
- 25% of the fare for a delay of 60 minutes or more;
50% jízdného při zpoždění 120 minut a déle
- 50% for a delay of 120 minutes or more;
75% jízdného při zpoždění 180 minut a déle.
- 75% for a delay of 180 minutes and more.
Tyto náhrady jízdného by měly být vypláceny do měsíce od podání žádosti.
These cash refunds should be paid within a month of the application being made.
Členové parlamentu požadovali, aby držitelé sezónních vlakových jízdenek, kteří opakovaně trpí zpožděním nebo rušením spojů, měli právo na kompenzaci ve formě volných jízdenek, snížení cen nebo prodloužení platnosti jejich sezónní jízdenky.
MEPs called for rail season ticket holders who suffer repeated delays or cancellations to be entitled to compensation in the form of free journeys, price reductions or an extension of their season ticket.
Tento zákon EU o kompenzacích při zpoždění je pouze jednou částí většího balíčku legislativy, jejímž cílem je zlepšování standardů cestování na železnici v EU.
This EU law on compensation for delays is just part of a wider package of legislation aimed at improving rail travel standards in the European Union.
Tuto legislativu navrhuje Komise, ale Parlament bude rozhodovat o tom, jakou podobu budou nakonec tyto zákony mít.
The legislation is drafted by the European Commission but the Parliament will decide what shape the laws finally take.
Navíc je to třetí balíček legislativy o železnicích v EU.
Moreover, this is the European Union's third package of rail legislation.
Předchozí balíčky zaváděly konkurenci do mezinárodní a pak i vnitrostátní železniční přepravy.
Earlier packages introduced competition into international and then domestic rail freight deliveries.
Stanovily také standardní celounijní pravidla bezpečnosti a technických otázek.
They also laid down standard EU-wide rules on safety and technical issues.
Viz naše poznámka pro evropské volby 2004: Železnice na trati vedoucí do nadějnější budoucnosti.
See our note for the 2004 European elections: Railways on track for a brighter future .
Až v tomto třetím balíčku obrací EU svou pozornost ke službám pro cestující.
Only with the third package is the EU turning its attention to passenger services.
Kromě kompenzací za zpoždění hovoří třetí balíček i o termínech liberalizace služeb pro cestující, jejímž cílem je více konkurence u mezinárodních přepravních služeb, a také ve vnitrostátních sítích, jestliže členové Výboru pro dopravu prosadí svůj návrh.
Apart from the question of compensation for delays, the third package deals with deadlines for the liberalisation of passenger services, the aim being to allow more competition on international passenger services (and on national networks too, if members of the Transport Committee get their way).
Ostatní části balíčku se týkají kompenzací zákazníkům v nákladní přepravě a systému certifikátů, které zajistí, že posádky vlaků budou splňovat minimální profesionální, zdravotní a jazykové standardy.
Other parts cover compensation for freight customers and a system of certificates to ensure train crews meet minimum professional, medical and linguistic standards.
20050819STO00762 Železnice na trati vedoucí do nadějnější budoucnosti (nejdůležitější prvky - volby 2004)
20050819STO00762 Railways on track for a brighter future (Highlights - Elections 2004)
Poslání: identifikace téměř 100 000 chemikálií a jejich účinků
Mission: to identify nearly 100 000 products and their effects
Jedná se o jeden z nejobsáhlejších legislativních návrhů, s nímž byl dosud Evropský parlament konfrontován.
It is one of the largest legislative texts with which the European Parliament has ever been faced.
Europoslanci, kteří musejí tento dokument schválit společně s evropskými ministry EU, se na podzim vysloví s cílem najít uspokojivou rovnováhu mezi třemi pilíři trvale udržitelného rozvoje: ekonomikou, sociální oblastí a životním prostředím.
MEPs, who must approve the text by common accord with European ministers, will debate it in the autumn with the aim of finding a satisfactory balance between the three pillars of sustainable development: the economy, society and the environment.
Pokud patříte mezi 5 milionů Evropanů, jejichž práce závisí na chemickém odvětví, nařízení REACH pro vás určitě není žádným tajemstvím.
If you are one of the 5 million Europeans employed in the chemicals sector, you are no doubt already familiar with REACH.
Jeho jméno je zkratka z „Registration and Authorisation of Chemicals“.
The codename is nothing more than an acronym for ‘Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals’.
Jedná se o evropský legislativní rámec pro registraci, vyhodnocování a schvalování chemikálií.
Its purpose is to establish a European regulatory framework for the registration, evaluation and authorisation of chemicals.
Pro velkou většinu ze 100 000 chemikálií používaných v chemickém průmyslu navíc chybí dostačující informace týkající se jejich dopadu na životní prostředí a lidské zdraví.
Adequate information on the environmental and health impact of most of the 100 000 chemicals used in industry today is lacking.
REACH se snaží vymezit jediný zákonný rámec, jímž se zruší existující zákony.
REACH takes up the challenge of setting a single regulatory framework that will do away with existing texts.
Vzhledem k rozsahu tématu bylo konzultováno několik parlamentních výborů a byli vyslechnuti zástupci průmyslového sektoru, spotřebitelských organizací a hnutí na ochranu životního prostředí.
Because of the breadth of the subject, several parliamentary committees have been consulted and hearings have been organised with representatives from industry, consumer organisations and environmental protection agencies.
V zákulisí probíhá neutuchající diskuse a všudypřítomný lobbying.
There is constant discussion in the corridors of power, and lobbying is in full swing.
V první etapě zákonodárného procesu předloží Výbor pro životní prostředí a veřejné zdraví zprávu, k níž se vyjádří Evropský parlament.
In the first stage of the legislative procedure, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety will present a report to be debated by Parliament.
Tato zpráva bude vypracována italským poslancem, členem socialistické frakce panem Guidem Sacconi.
It will be drawn up by the Italian Socialist MEP Mr Guido Sacconi.
Příliš mnoho byrokracie?
Too much bureaucracy?
Návrh Komise předpokládá registraci jakékoli chemické látky vyrobené v EU nebo importované do EU v množství rovnajícím jedné tuně ročně nebo vyšším.
The Commission’s proposal envisages the registration of every chemical produced or imported into the EU in quantities of one or more tonnes per year.
Možný dopad těchto látek na lidské zdraví a na životní prostředí bude předmětem vědeckého vyhodnocení.
The potential impact of these substances on human health and the environment will have to be scientifically evaluated.
Nejvíce nebezpečné látky budou schváleny pouze tehdy, bude-li prokázána schopnost kontrolovat s nimi spojená rizika.
The most dangerous substances will be authorised only if the capacity to control the risks has been demonstrated.
Bude založena Evropská agentura pro chemikálie, jež bude spravovat data, účastnit se vyhodnocování a udílení schválení.
A European Chemicals Agency will be set up to process the data, take part in evaluations and grant authorisations.
Aniž bychom chtěli předem posuzovat stanoviska, jež budou v následujících měsících vyjádřena ve Výboru pro životní prostředí a na plenárním zasedání, poslanci již dali najevo své velké obavy, které se bezesporu odrazí v pozměňovacích návrzích.
Without wishing to prejudge the positions that will be taken in the coming months in the Environment Committee and the plenary session of Parliament, it seems that MEPs are already expressing serious concerns that are sure to guide their amendments.
Kvantitativní hledisko (1 tuna ročně) zvolené Komisí, bude mít za následek mnoho zbytečných byrokratických postupů pro relativně neškodné výrobky.
The criterion of quantity (1 tonne per year) chosen by the Commission is likely to produce a significant amount of unnecessary bureaucracy in the case of relatively harmless products.
Mnoho poslanců si také přeje, aby bylo zavedeno spíše kvalitativní a cílené hledisko, podle něhož by se přednostně posuzovaly nejvíce nebezpečné látky.
Some MEPs are looking for an approach based more on quality, which prioritises the most dangerous substances.
Rovněž žádají o rozšíření úlohy Agentury, která bude sídlit ve Finsku.
They would also like to see the Agency, which will be based in Finland, given a more extensive role.
Malé a střední podniky, alternativní chemikálie…
SMEs, substitute products, etc.
Velké obavy také panují, co se týče dopadu tohoto nařízení na početné malé a střední podniky pracující v tomto odvětví, jimž by v této souvislosti vznikaly vysoké vícenáklady.
There is also a great deal of concern over the impact of these plans on the many small and medium-sized businesses operating in the sector, which could experience a dramatic rise in costs.
A nakonec - obránci životního prostředí budou i nadále prosazovat, aby používání alternativních, méně škodlivých výrobků – pokud ovšem existují – bylo povinností a nikoli pouhou možností.
Finally, environmental protection organisations are continuing to push for the use of less harmful substitute products, where these exist, to be made compulsory rather than optional.
Je možné, že poslanci navrhnou vstup do EU ještě odložit
Parliament and Romania and Bulgaria
Přibližně za šest měsíců se poslanci Evropského parlamentu budou znovu zabývat otázkou, zda Rumunsko a Bulharsko učinily skutečně všechno pro to, aby se staly plnoprávnými členskými státy Evropské unie.
Although Parliament has given the green light for the entry of Romania and Bulgaria into the EU in 2007, there is still a possibility that the two countries will join only a year later.
Jestliže bude odpověď záporná, navrhne Parlament odložit vstup do roku 2008.
If the answer is negative, Parliament will propose a delay until 2008.
Konečné rozhodnutí přijmou vlády EU.
The final decision is for the EU governments to take.
Rumunsko a Bulharsko byly ze skupiny zemí, které vstoupily do EU v květnu 2004, vynechány, protože se brzy ukázalo, že potřebují věnovat splnění politických a hospodářských požadavků stanovených pro členství v EU více úsilí.
Romania and Bulgaria were left out of the group of countries which joined the EU in May 2004, because it soon became clear that they needed to do more work than the others to meet the political and economic requirements posed by EU membership.
Členské státy EU musí být na integrovaném trhu konkurenceschopné, což znamená, že musí mít řádně fungující tržní hospodářství, ve kterém jsou společnosti životaschopné, aniž by dostávaly peníze od státu.
Member countries have to be able to compete on the EU integrated market, which means that they need to have a properly functioning market economy, where companies can stay alive without receiving money from the state.
Musí být rovněž řádnými demokraciemi, kde se konají pravidelné spravedlivé volby, kde jsou soudy a policie nestranné a výkonné a kde jsou dodržována lidská práva a práva menšin.
They also need to be a proper democracy, where fair elections are held regularly, judges and police are impartial and efficient and where human and minority rights are respected.
Pochybnosti o připravenosti Rumunska
Doubts about Romania's readiness
S plněním těchto kritérií mělo problémy zejména Rumunsko.
Romania, in particular, has had problems fulfilling these criteria.
Když tedy Parlament v dubnu hlasoval o poskytnutí svého souhlasu se vstupem Rumunska a Bulharska, podstatná část poslanců EP se domnívala, že zejména Rumunsko na vstup dosud není připraveno.
So when the time came in April for the Parliament to vote on giving its permission for Romania's and Bulgaria's entry, a substantial number of MEPs felt that especially Romania wasn't ready yet.
Někteří z nich chtěli hlasovat proti vstupu těchto dvou zemí, jiní chtěli odložit hlasování a vyčkat.
Some of them wanted to vote against the entry of the two countries, while others wanted to postpone the vote in order to wait and see.
Jiní poslanci říkali, že nová rumunská vláda, která začala působit v prosinci 2004, konečně začala dosahovat rychlého a stabilního pokroku a neměla by být trestána za nedbalost předchozí vlády.
And others again said that Romania's new government, which came into power in December 2004, was finally making some fast and solid progress and shouldn't be punished for the negligence of the old one.
Nakonec bylo dosaženo kompromisu a vlády EU musely udělit Parlamentu právo požádat o odložení vstupu obou zemí do EU o jeden rok, pokud to bude pokládat za nutné.
In the end, a compromise was found by forcing the EU governments to grant Parliament the right to ask for postponement of both countries' entry into the EU by one year if it considers that to be necessary.
Ústupky Parlamentu
Concessions to Parliament
Během tohoto procesu Parlament rovněž získal zpět důležitou část svých rozhodovacích práv v oblasti rozpočtu EU.
In the process, Parliament also managed to wrench back an important part of its decision rights over the European budget.
V takzvané „Smlouvě o přistoupení“ Rumunska a Bulharska vlády EU stanovily, kolik peněz se má pro tyto dva nové členské státy použít v určitých oblastech od okamžiku jejich přistoupení do roku 2009 a dokonce ještě později.
In the so-called "Accession Treaty" for Romania and Bulgaria, the EU governments had laid down how much money was going to be used for these two new member states in certain areas from the time of their entry until 2009 and even later.
To by znamenalo, že Parlament by již neměl právo do této části rozpočtu EU zasáhnout.
This would have meant that Parliament no longer had a say over this part of the EU budget.