natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V červenci 2008 uzavřel Parlament dohodu s Radou ministrů o schvalování různých typů kolejových vozidel v rámci EU, jež změní směrnici 2004/49/ES o bezpečnosti železnic, která zaručí, že jakékoli kolejové vozidlo, jehož užívání již bylo schváleno jedním z členským států, musí být přijato i v ostatních státech.
In July 2008, Parliament approved an agreement with the Council of Ministers on EU-wide approval of different types of rolling stock, which will amend the Rail safety Directive (2004/49/EC) to ensure that any rolling stock already approved for use in one Member State must be accepted in the others.
Tím by se zamezilo přílišné administrativě a mělo by dojít ke zrychlení nárůstu železniční přepravy v Evropě.
This would cut red tape and should accelerate the growth of rail transport in Europe.
Stále bude možné uplatňovat některé dodatečné bezpečnostní předpisy na vnitrostátní úrovni, ovšem za přesně stanovených podmínek.
Some additional national safety requirements will still be possible, but within clearly defined limits.
Na základě požadavku poslanců Evropského parlamentu budou ze směrnice vyňaty historické, muzejní a turistické železnice.
Further to a request from MEPs, heritage, museum and tourist railways will be exempted from the directive.
Stanoviska poslanců
MEP views
Zpravodaj Georg Jarzembowski (PPE‑DE, Německo) byl potěšen, že tento balíček „díky větší rozmanitosti podnikání v oblasti železniční přepravy rozšíří nabídku, z čehož budou mít zákazníci prospěch.
Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) was happy that the railway package would "open the way to more offers by a wide variety of railway undertakings, to the benefit of the customers.
Pokud bude tento postup úspěšný, získáme šanci na oživení přeshraniční železniční přepravy.
If that proves successful, we have a chance to revitalise cross-border rail transport.
A (...) budeme tak také moci snížit znečišťování životního prostředí v Evropské unii.“
And (...) we will then also have an opportunity to reduce environmental pollution within the European Union."
Rád bych vysvětlil, že tento balíček představuje celek.“
I would like to make it quite clear that this package forms a whole".
Anne Jensen (ALDE, DK) zmínila, že její skupina vždy podporovala liberalizaci železniční přepravy, neboť se tím „podporuje osobní i nákladní železniční přeprava.
Anne Jensen (ALDE, DK) commented that her group had always supported the liberalisation of the railways, saying that it "strengthened rail transport, as regards both passenger transport and freight transport.
Liberalizace a volná soutěž jsou nejlepším nástrojem, protože nutí společnosti více se zajímat o přání zákazníků.“
The best tools for this are liberalisation and freer competition, which causes train companies to take a greater interest in the wishes of customers."
Italský poslanec Sepp Kusstatscher řekl, že „cestující na evropských železnicích nyní získají větší práva na vnitrostátní i mezinárodní úrovni.“
Italian MEP Sepp Kusstatscher said that "Passengers on European railways will now gain stronger rights, both domestically and internationally."
Skupina GUE/NGL nebyla otevřením železničních sítí nadšena.
The GUE/NGL group was less than happy with the opening up of the rail networks.
Nizozemský poslanec Erik Meijer řekl: „Začíná to mezinárodní nákladní dopravou a nakonec se to bude týkat veškeré železniční přepravy včetně vnitrostátní přepravy osob.
Said Dutch MEP Erik Meijer: "This starts with international freight transport, but ultimately encompasses all rail traffic including domestic passenger traffic.
Znamená to, že špatné pracovní podmínky v nákladní přepravě silniční a letecké se stanou normou i v přepravě železniční.
This means that the poorer working conditions in freight transport by road and air also become the norm in rail transport.
Nesouhlasíme s názorem, že v oblasti mezinárodní nákladní či dokonce osobní přepravy je konkurence lepší způsob řešení problémů než spolupráce.
We do not agree that competition is a better answer than good cooperation between national railway undertakings to the problems in international freight transport or even passenger transport.
Pro tyto návrhy nebudeme ve třetím čtení hlasovat.“
And we shall not be voting for these proposals in the third reading. "
Rovněž nespokojen byl Michael Natrass (IND/DEM, Velká Británie), ale z jiného důvodu: „Sjednocování železnic napříč 27 státy není pro Spojené království příliš lákavé.
Equally unhappy was Michael Natrass (IND/DEM, UK), but for a different reason: "Harmonisation of railways across 27 states has very little attraction to the UK.
Konkurence může mít pozitivní dopad na obchod, ale můžete nás vynechat, protože naše ekonomika je zaměřena na poskytování našich vlastních služeb.“ Nizozemský poslanec ze stejné skupiny Hans Blokland však byl přesvědčen, že železniční balíček představuje krok správným směrem při tvorbě evropského trhu železniční přepravy.
Competition may be good for commerce, but you can leave us out, as we will deal with the economics of running our own service."
Dohoda o třetím železničním balíčku Plenary vote on the future of the Community's railways
Though the Dutch MEP Johannes Blokland - of the same group - felt the railway package represented "a constructive step towards further completion of the European rail transport market." 25.09.2007 - Third rail package approved - opening up the rail market and European licenses for train drivers 19.09.2007 - Plenary vote on the future of the Community's railways
Když Parlament zamítne...
When Parliament rejects…
Evropský parlament může jít dále, než pouze pozměnit navrhované právní předpisy, které shledá vadnými.
The European Parliament can go further than amending proposed laws with which it finds fault.
Je-li návrh naprosto nepřijatelný a není-li naděje, že ho bude možné uspokojivě upravit, může ho zcela zamítnout.
If a proposal is completely unacceptable and there is no prospect of making satisfactory improvements, it can be thrown out altogether.
Například v období 2004–2009 Parlament jednoznačně zamítl dva významné návrhy zákonů: tak zvanou „směrnici o softwarových patentech“ a plány na liberalizaci přístavních služeb.
In 2004-2009, for example, Parliament rejected outright two important legislative proposals: the so-called “software patents directive” and plans to liberalise port services.
Žádná směrnice o softwarových patentech
No directive on software patents
V červenci 2005 Evropský parlament téměř jednomyslně zamítl návrh známý jako „směrnice o softwarových patentech“ a ukončil tak tři roky trvající vášnivou diskusi.
In July 2005, the European Parliament almost unanimously rejected, what had become known as the "software patents directive", ending three years of passionate debate.
Pokud by byla směrnice přijata, umožnila by patentování vynálezů realizovaných počítačem, tj. těch, které používají počítač, počítačovou síť nebo obdobné zařízení.
If adopted, this directive would have allowed patenting of computer-implemented inventions (CIIs), i.e. those that use a computer, a computer network or similar equipment.
Podle Úmluvy o udělování evropských patentů (která není součástí právních předpisů EU – zahrnuje širší oblast), může být patent udělen pouze v případě, že vynález je nový, obsahuje inovační prvek a je průmyslově využitelný.
Under the European Patent Convention (which is not an EU law – it covers a wider area), a patent may be granted only if an invention is new, involves an inventive step and is capable of industrial application.
Udělování patentů na počítačové programy (např. software) je výslovně vyloučeno – ty jsou místo toho chráněny autorským právem.
Granting patents for computer programmes (i.e. software) is expressly ruled out – they are instead protected by copyright.
Evropský patentový úřad (EPÚ – nejedná se o subjekt EU; vznikl podle Úmluvy o udělování evropských patentů) a národní úřady však udělily tisíce patentů na vynálezy, které používají software.
But thousands of patents for inventions that use software have been issued by the European Patent Office (EPO – not an EU body, it was created under the EPC) and national offices.
Příkladem může být patent udělený metodě pro zjištění, zda protiblokovací brzdový systém správně funguje.
An example is a patent granted for a method of detecting whether an antilock brake system is functioning properly.
V tomto případě se software považuje za „technický přínos“, a je proto dle praxe EPÚ patentovatelný.
In this case, the software is deemed to make a "technical contribution" and is thus patentable under EPO practice.
Zde patent chrání jak vynález (systém kontroly brzd), tak použitý software.
In that case, the patent protects both the invention (the brake control system), and the software involved.
V praxi existuje široká škála způsobů, jak si národní patentové úřady vykládají tato pravidla a jak si vnitrostátní orgány vykládají patenty EPÚ v této oblasti.
In practice there has been wide variation in the ways in which national patent offices interpret there rules, and in how national authorities interpret EPO patents in this field.
Evropská komise navrhla směrnici EU, aby blíže vymezila, co je a co není patentovatelné.
The European Commission proposed an EU directive to specify more clearly what was and was not patentable.
Velké softwarové společnosti vs. otevřené zdroje?
Big software firms vs. open source?
Tato otázka byla v Parlamentu předmětem velkého lobbování.
There was intense lobbying of Parliament on this issue.
Jedna strana, která představovala převážně velké softwarové společnosti, argumentovala, že pokud by byly v Evropě vynálezy realizované počítačem patentovatelné, podnítilo by to výdaje na výzkum a chránilo evropské vynálezy před nekalou soutěží, zejména z USA, kde je často získání patentu na obdobné vynálezy snadnější.
One side, principally representing larger software firms, argued that making CIIs patentable in Europe would encourage research spending and protect European inventions from unfair competition, particularly from the US, where it is often easier to obtain patents on similar inventions.
Avšak některé menší společnosti a aktivisté podporující používání softwaru z otevřených zdrojů naopak argumentovali tím, že softwarové vynálezy jsou již chráněny autorským právem a patentování vynálezů realizovaných počítačem by mohl zvýšit náklady a vytlačit je z trhu.
But some smaller companies and activists supporting the use of open-source software argued instead that software inventions are already protected by copyrights and that CII patenting could raise legal costs and force them off the market.
Evropští poslanci vyslechli obě strany.
MEPs listened to both sides.
Většina poslanců ze skupiny sociálních demokratů, Zelených a krajní levice GUE/NGL se chtěla podrobněji zaměřit na patenty, aby se podpořil prostor pro inovace z otevřených zdrojů, zatímco pravicoví poslanci z EPP-ED, liberálové ALDE a krajní pravice UEN a IND/DEM měli za to, že směrnice by pomohla společnostem, včetně těch menších, využívat výhody svých vynálezů, přičemž směrnice by měla být doplněna o některá upřesnění a záruky.
Most Socialist, Greens/EFA and GUE/NGL MEPs wanted a narrower focus for patents to allow more room for open-source innovation whereas EPP-ED, ALDE, UEN and IND/DEM MEPs felt the directive would help firms, including smaller ones, to benefit from their inventions and should go ahead with some clarifications and safeguards.
Hlasování v prvním čtení a vývoj v Komisi a Radě
First reading vote and developments in Commission and Council
V prvním čtení v Parlamentu (které se konalo před volbami v roce 2004) rozhodla většina poslanců, že návrh směrnice vypracovaný Komisí není dostatečně jasný v otázce, co představuje „technický přínos“.
At Parliament's first reading (which took place before the 2004 election) a majority of MEPs decided that the Commission's draft directive was insufficiently clear on the question of what constituted a "technical contribution".
Parlament přijal pozměňovací návrhy, aby zajistil, že počítačové programy jako takové nemohou být patentovány.
Parliament adopted amendments to ensure that computer programs as such could not be patented.
Další pozměňovací návrhy usilovaly o ochranu malých podniků, včetně výzvy Evropské Komisi, aby sledovala, jaký na ně bude mít směrnice dopad.
Other amendments sought to protect small businesses, including a call for the Commission to monitor the directive's impact on them.
Po volbách v roce 2004 požádal Parlament Komisi, aby vzala svůj návrh zpět a začala na něm pracovat od začátku, ale Komise tak neučinila s tím, že Rada se chystala přijmout svůj postoj, což v každém případě vrátí míč na stranu Parlamentu.
After the 2004 elections, the new Parliament requested to the Commission to withdraw its proposal and start afresh, but the Commission did not do so, arguing that the Council was on the point of adopting its position, which would put the ball back in Parliament’s court in any case.
Rada skutečně společný postoj přijala, a pokud jde o zásadní technickou definici, co je a co není patentovatelné, nebyla přijatelná ani pro jednu stranu sporu v Parlamentu.
The Council did indeed adopt a common position (which was unacceptable to either side of the argument in Parliament) one in which the crucial technical definitions as to what was and was not patentable.
Někteří argumentovali tím, že návrh zašel, pokud jde o omezení, co by mohlo být patentované ve srovnání se současnou praxí v patentových úřadech, příliš daleko, zatímco jiní se naopak domnívali, že definice umožňuje softwarové patenty pod jiným názvem.
Some argued that it went too far in restricting what could be patented compared to current practice in patent offices, while others, on the contrary, saw the definitions as allowing software patents by another name.
Hlasování v druhém čtení
Second reading vote
V rozpravě před hlasováním bylo jasné, že panují různé názory.
In the debate before the vote, the different views were clear.
Noora Kauppi (Finsko) jménem EPP-ED řekla, že „patenty udělené na technologické výrobky by neměly být zamítnuty pouze z toho důvodu, že jejich součástí je software.
On behalf of the EPP-ED, Noora Kauppi (FI) said that "patents granted for a technological product should not be rejected simply because the software forms a component of it.
Je však také důležité zajistit, aby patenty nemohly být použity k tomu, aby bránily tvorbě slučitelného softwaru“.
It is also important, however, to ensure that patents cannot be used to hinder the creation of compatible software".
Zpravodaj Michel Rocard (PSE, Francie) naopak uvedl, že „z dlouhodobého hlediska lze evropský průmysl chránit spíše svobodou a volným přístupem než patenty.“
By contrast, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) commented that, "in the long term, the defence of our European industry is better served by liberty and by freedom of access than by patents."
Ale německá poslankyně Eva Lichtenberger ze skupiny Zelených zastávala zcela jiné stanovisko: „Nedělejme si iluze, že průmysl chce plnou patentovatelnost softwaru jako dobrého zdroje dalších příjmů, které naplní pokladnu, a samozřejmě jako způsob, jak vytlačit malé a střední podniky a inovace z trhu “.
But Austrian MEP Eva Lichtenberger of the Greens took a completely different view: "Let us not harbour any illusions about the fact that industry wants full patentability for software, as a good source of additional income with which to fill up the cash till and, of course, as a way of driving small and medium-sized businesses, along with innovation, out of the marketplace".
Její názor sdílela portugalská kolegyně Ilda Figueiredo (GUE/NGL): „Soustředit právo vytvářet software do rukou malé skupinky by vedlo k nebezpečným omezením. (...)
Her view was shared by Portuguese colleague Ilda Figueiredo (GUE/NGL): "To concentrate the right to create software in the hands of the few would lead to dangerous restrictions. (...)
Software přispěl k rozvoji hospodářství a umožnil automatizaci mnoha úkolů, které s relativně nízkými náklady zjednodušil.
Software has contributed towards the development of economies and has made it possible to make many tasks automatic and simplified at relatively low cost.
Podle právního rámce, kde by byl software chráněn patenty, by to nebylo možné.“
Under a legal framework, in which software is governed by patents, this would not be possible."
Nizozemský poslanec Hans Blokland (IND/DEM) uvedl: „Je politováníhodné, že ani odborníci se nebyli schopni shodnout na tom, zda směrnice inovace v malých a středních podnicích podpoří nebo zda jim ve skutečnosti bude klást překážky a bude jim bránit.
Dutch MEP Johannes Blokland (IND/DEM) commented: "It is unfortunate that even experts have been unable to state whether the directive will promote innovation in small and medium-sized enterprises, or whether it will in fact put obstacles in their way and hamper innovation.
Těsně před hlasováním uvedl zpravodaj Michel Rocard (PSE, Francie), že Parlament je rozdělen na polovinu, a komisař Joaquín Almunia poslancům Evropského parlamentu řekl, že pokud se rozhodnou zamítnout společný postoj, Komise nový návrh nepředloží – tj. právní předpisy EU o softwarových patentech nebudou existovat.
Just before the vote, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) noted that Parliament was split fifty-fifty on the proposal and Commissioner Joaquín Almunia told MEPs that, should they decide to reject the common position, the Commission would not submit a new proposal - i.e. there would be no EU legislation on software patenting.
Vzhledem k tomu, že se nerýsoval uspokojivý kompromis, politické skupiny se shodly na tom, že žádné předpisy jsou lepší než špatné předpisy, a hlasovaly pro zamítnutí textu.
With no satisfactory compromise in prospect, the political groups could all agree that no law was better than a bad law, so they voted to reject the text.
Žádná směrnice o přístavních službách
No directive on port services
V lednu 2006 zamítl Parlament – s výsledky: pro: 532 hlasů, proti: 120 hlasů a 25 se zdrželo hlasování – navrhovanou směrnici o přístavních službách, kterou se Komise snažila „modernizovat přístavy a zvýšit jejich objem práce“, otevřít přístavní služby (například nakládání a vykládání lodí) konkurenci v souladu se Smlouvou o EU a snížit přetížení dopravy při zachování bezpečnosti, zaměstnanosti a sociálních jistot.
In January 2006, Parliament rejected - by 532 votes to 120 with 25 abstentions - a proposed port services directive, which the Commission had said sought to "modernise ports and increase their work volumes", open up port services (such as loading and unloading ships) to competition in line with the EU Treaty, and reduce congestion on the roads, while protecting safety, jobs and social security.
Manipulace s nákladem zaměstnává v EU tisíce lidí, zejména v Nizozemsku, Belgii, Francii a Spojeném království.
Cargo handling employs thousands in the EU, particularly in the Netherlands, Belgium, France and the UK .
Toto odmítnutí ukončilo dlouhou rozpravu, která začala diskusním dokumentem Komise v roce 1997, mezi těmi, kteří argumentovali, že k podpoře růstu a zaměstnanosti je třeba větší konkurence mezi přístavy, a těmi, kteří věřili, že liberalizace by vedla k velké ztrátě pracovních míst (mezi přístavními dělníky) a ke zhoršení pracovních podmínek a bezpečnosti práce (např. pro námořníky, kteří by museli nakládat a vykládat lodě místo přístavních dělníků, tzv. „odbavování vlastními silami“).
This rejection concluded a lengthy debate, started by a Commission discussion paper in 1997, between those arguing that more competition among ports was needed to boost growth and jobs, and those who believed that liberalisation would lead to widespread job losses (among dockers) and a deterioration in working conditions and safety (e.g. for sailors who would be required to load or unload ships, rather than dockers, so called “self-handling”).
Demonstrace přístavních dělníků před prostorami Parlamentu ve Štrasburku vedla k násilnostem ze strany malé skupiny.
A demonstration of dockers outside Parliament's Strasbourg premises led to violence from a minority.
Tváří v tvář tomuto odmítnutí vzala Komise svůj návrh zpět.
Faced with this rejection, the Commission withdrew its proposal.
Před hlasováním se projevily různé názory na podstatu návrhu.
Ahead of the vote, there were differing views on the substance of the proposals.
Zpravodaj Georg Jarzembowski (EPP-ED, Německo) před závěrečným hlasováním uvedl: „názory“ na přístup k trhu „se lišily“: „Stávající poskytovatelé služeb je možná nechtějí, ale rejdaři a dopravci věří, že takové předpisy jsou potřebné: umožní jim vybrat si nejlepší poskytovatele podle ceny a prolomit monopoly“.
Before the final vote, Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) noted "views differed" on market access: "Existing service providers may not want it but ship-owners and transporters believe this legislation is needed: it would enable them to choose the best providers by price and would break monopolies".
Odbavování vlastními silami nebylo životaschopné, řekl pan Hughes, neboť průmysl potřebuje zkušené a kvalifikované pracovníky.
Self-handling was not viable, said Mr Hughes, as the industry needed trained, skilled personnel.
Anne Elisabet Jensen (ALDE, Německo) řekla, že liberálové jsou „pro směrnici o přístavech, ale ne ve formě, kterou představila Komise ve svém návrhu. (...)
Anne Elisabet Jensen (ALDE, DE) said that the Liberals were "in favour of a ports directive, albeit not in the form presented in the Commission’s proposal. (...)
Potřebujeme směrnici o přístavech, která zajistí volnou soutěž poskytovatelů služeb v přístavech a volnější soutěž mezi přístavy tak, aby poskytla záruky proti státním podporám a narušování soutěže.
We need a ports directive that can establish free competition between service providers in ports and freer competition between ports, in such a way as will provide a safeguard against state aid that distorts competition.
Robert Zile (UEN, Lotyšsko) se obával, že „podle této směrnice by Pobaltské státy byly nuceny konkurovat ruským přístavům v nekalé hospodářské soutěži“.
Robert Zile (UEN, LV) feared that "under this directive, the Baltic states would be obliged to compete with Russian ports in an unfair competition".
Joost Lagendijk (Zelení, Nizozemsko) hovořil o „značném riziku, že kvalifikovaní a zkušení lidé budou nahrazeni levnými, málo kvalifikovanými lodními posádkami“.
Joost Lagendijk (Greens/EFA, NL) spoke of "a considerable risk that well-trained, experienced people will be replaced by cheap, badly trained ships’ crews".
Jménem skupiny GUE/NGL předpověděl Erik Meijer (Nizozemsko) obrovské problémy s liberalizací přístavních služeb: „V důsledku povinných výběrových řízení na provozovatele budou moci lidé, kteří zde pracují, přijít o práci, pokud smlouva vyprší.
On behalf of the GUE/NGL, Erik Meijer (NL) foresaw immense problems with the liberalisation of port services: "As a result of compulsory periodic tendering for operators, the people who work there could lose their jobs when the contract expires.
Kontinuita pak bude možná jen v soukromých přístavech, pokud na ně nebude uvalena nucená správa či nebudou koupeny konkurencí“.
Continuity will then remain possible only in private ports, provided, that is, that they do not go into receivership or are not bought by the competition.
Patrick Louis (IND/DEM, Francie) se přiklonil k názoru, že „námořní doprava potřebuje svrchované státy, které jasně ukážou, kde stojí“.
Patrick Louis (IND/DEM, FR) took the view that "maritime transport needs sovereign States which make clear where they stand".
Během předchozího parlamentního období již poslanci zamítli dřívější návrh z podobných důvodů v listopadu 2003, kdy nejkontroverznější otázkou téměř dosažené dohody po jednáních s Radou ministrů dopravy byl kompromis o „odbavováním vlastními silami“.
During the previous parliamentary term, MEPs had already rejected an earlier proposal along similar lines, in November 2003, when the most controversial issue in a deal almost struck after talks with Transport Council Ministers was a compromise on "self-handling".
Po prvním zamítnutí se Komise tímto tématem nepřestala zabývat, jak by bylo možné očekávat.
Following this first rejection, the Commission did not simply drop the issue, as might have been expected.