natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Předseda Evropského parlamentu Josep BORELL je přivítal těmito slovy: „ Máme radost z úsilí všech stran o řešení krize, která vznikla po druhém kole prezidentských voleb, poznamenaných vážnými nesrovnalostmi.
It was welcomed in the following words by European Parliament President Mr Josep Borrell: ‘ We are satisfied with the efforts made by all concerned in order to overcome the crisis caused by the serious irregularities affecting the second round of the presidential elections .
Jsem rád, že byly vyslyšeny .“
I am delighted that they have been heard. ’
Druhé kolo voleb bylo znovu uspořádáno dne 26. prosince.
A re-run of the second round was arranged for 26 December.
Na místo se dostavila nová pozorovatelská mise Parlamentu, kterou tentokrát vedl polský poslanec ze skupiny křesťanských demokratů Jacek SARYUSZ-WOLSKI.
Once more an EP observer delegation set off for Ukraine, this time led by Jacek Saryusz-Wolski, a Polish Christian Democrat MEP.
Na setkání s evropskými poslanci Viktor Juščenko prohlásil, že usnesení Parlamentu z 2. prosince bylo „ ‚bombou‘, díky níž se ozvala pravda, která v psané formě dosud nezazněla z žádné jiné mezinárodní organizace “.
At a meeting with MEPs, Mr Yushchenko said that the resolution adopted by Parliament on 2 December was ‘ a bombshell that expressed the truth in a way not seen in writing from any other international organisation so far .’
Dne 13. ledna tohoto roku schválil Parlament drtivou většinou (467 hlasů pro, 19 proti a 7 poslanců se zdrželo hlasování) třetí usnesení, v němž přivítal „ spravedlivé volby konané 26. prosince 2004 “, které podle poslanců představovaly „ vítězství demokratických hodnot, institucí a postupů na Ukrajině “.
On 13 January this year, the European Parliament voted overwhelmingly in Strasbourg (467 votes in favour, 19 against and 7 abstentions) for a third resolution which was finally able to welcome ‘ the substantially fair elections held on 26 December 2004 ’, which according to MEPs represented ‘ a victory for democratic values, institutions and procedures in Ukraine ’.
Tři ad hoc delegace na místě, tři přijatá usnesení a osobní zapojení řady poslanců ukazují, jakou důležitost Evropský parlament nedávným prezidentským volbám na Ukrajině přikládal.
The importance that the European Parliament attaches to the recent presidential election in Ukraine is illustrated by its sending of three ad hoc delegations and adopting three parliamentary resolutions, as well as by the personal commitment of many MEPs.
Poslanci vynaložili velké úsilí o řešení politické krize, která volby provázela, a o dodržování demokratických zásad.
The MEPs worked hard to help resolve the political crisis and to ensure that democratic standards were observed.
„Klíčový soused“
A key neighbour
Současné vztahy Evropské unie s Ukrajinou jsou součástí „evropské politiky sousedství“, kterou Evropská komise definovala v květnu 2004, krátce po rozšíření EU o deset nových členských států.
Relations between Ukraine and the EU are currently governed by the ‘European neighbourhood policy’ put forward by the European Commission in May 2004, just after the EU took in 10 new Member States.
Tato politika stanovuje obecný rámec, v němž by se měly plánovat a odvíjet vztahy s každým z „nových sousedů“ Unie.
This policy establishes a general framework within which specific action plans are to be drawn up and implemented for each of the EU’s ‘new neighbours’.
Dne 9. prosince 2004 přijala Komise program pro sedm zemí, mezi nimiž byla i Ukrajina.
On 9 December 2004, the Commission adopted action plans for seven countries, including Ukraine.
Aby mohl tento program vstoupit v platnost, musí být ještě potvrzen Radou pro dvojstrannou spolupráci.
Ukraine’s plan still has to be ratified by the bilateral Cooperation Council before it becomes operational.
Nejedná se o nabídku perspektivy vstupu, nýbrž o postupnou integraci do některých politik EU (vzdělání, výzkum, životní prostředí atd.), o zlepšování spolupráce v oblasti boje proti trestné činnosti, správy hranic a řízení pohybů obyvatelska, a rovněž o postupné sbližování národních právních řádů s cílem rozšířit na tyto sousedy výhody vnitřního trhu.
The aim of the plans is to hold out the prospect, not of membership but of gradual integration into certain EU policies (e.g. education, research, environment), to improve cooperation in fighting crime and in managing borders and population movements, and also to bring national laws gradually into line so that these countries can enjoy the benefits of the internal market.
V řadě usnesení o společné zahraniční a bezpečnostní politice a o lidských právech, zejména v usneseních ze 14. a 28. dubna 2005, vyzval Evropský parlament Evropskou unii, aby byla politika sousedství ambicióznější, aby byla „ v souladu s globálními ambicemi Unie “ v zájmu „ spravedlivější rovnováhy mezi jednotlivými regiony “ a aby se EU vyhnula „ jakýmkoliv projevům ochlazujícího zájmu EU o pokrok nejméně v oblasti západního Balkánu, Ukrajiny a jižního Kavkazu “.
But, in a series of recent resolutions on the common foreign and security policy and human rights, notably those of 14 and 28 April 2005, the European Parliament invited the EU to adopt a more ambitious neighbourhood policy, ‘ in accordance with the global ambitions of the Union ’, ‘ so that a fairer balance between the different regions can be achieved ’ and to ‘ avoid any cool gesture of diminished interest on the part of the EU for progress in the western Balkans, Ukraine and the southern Caucasus, at least ’.
Poslanci také zdůraznili, že „ díky začlenění otázek bezpečnosti do politiky sousedství EU ... budeme moci čelit hrozbám regionálního charakteru“ .
MEPs stressed that ‘ the establishment of security in the Union’s neighbourhood will serve /…/ to counter threats of a regional nature ’.
Trvali na nutnosti politické, obchodní a hospodářské spolupráce a připomněli, že základem společenských a hospodářských reformem musí být „ politiky prosazující dodržování lidských práv a demokratické standardy “.
They underlined the need for political, commercial and economic interactions with the EU, and recognised that the process of economic and social reform necessitates as its basis ‘the adoption of policies promoting human rights and democratic standards’.
V rámci nového finančního výhledu na období 2006–2013 Komise navrhla nový nástroj nazvaný „sousedství a partnerství“, který nyní posuzuje Evropský parlament.
In the context of the Financial Perspectives for 2006-2013, the European Parliament is studying a new ‘Neighbourhood and Partnership’ Instrument proposed by the Commission.
Z tohoto nástroje by měly být podporovány reformy v zemích sousedících s EU, a to zejména v zemích východní Evropy.
This is intended to support the reforms in the EU’s neighbouring countries, notably those to the east of Europe.
Je nesporné, že ke zvýšení zájmu Parlamentu o oblast bývalého sovětského svazu přispělo i poslední rozšíření EU, které značně změnilo geopolitickou situaci.
By changing the geopolitical realities, the latest enlargement has undoubtedly contributed to Parliament’s growing interest in the post-Soviet zone.
Tuto orientaci odráží také postoj Parlamentu vůči Moldavsku a Gruzii (která měla svou „růžovou revoluci“ rok před „oranžovou revolucí“ na Ukrajině).
Its stances on Moldova and Georgia (which had its own ‘Rose Revolution’ a year before the ‘Orange Revolution’ in Ukraine) reflect this orientation.
Parlament je znepokojen zejména situací v Bělorusku.
Parliament is particularly concerned about the situation in Belarus.
Dohoda uvavřená mezi EU a Běloruskem v roce 1995 zůstala bez výsledků a k vytvoření výboru pro spolupráci mezi EP a běloruským parlamentem rovněž nedošlo.
The EU and Belarus signed an agreement in 1995 but it has come to nothing, and no cooperation committee has been set up between the European Parliament and that of Belarus.
Styky mezi režimem prezidenta Lukašenka a Evropskou unií jsou velmi omezené od roku 1996, kdy Lukašenko nahradil parlament zvolený ve všeobecných volbách národním shromážděním, jehož členy jmenuje on sám.
Since President Lukashenko replaced the parliament directly elected in 1996 with a national assembly appointed by himself, contacts between his regime and the EU have been very limited.
Evropský parlament však udržuje politické styky s běloruskými demokratickými silami.
However, the European Parliament is endeavouring to maintain political contacts with the forces of Belarusian democracy.
To je dokladem zvláštního postavení Ukrajiny ve vztazích s EU.
This demonstrates Ukraine’s special position in relations with the EU.
V usnesení ze dne 28. října 2004 také poslanci připomněli význam Ukrajiny jako „ klíčového souseda a strategického partnera s hlubokými historickými, kulturními a hospodářskými vazbami na členské státy EU “.
Furthermore, in their resolution of 28 October 2004, MEPs recognised the importance of Ukraine as a ‘ key neighbour and strategic partner with deep historical, cultural and economic links to the Member States of the EU ’.
Perspektiva vstupu?
A prospect of membership?
V usnesení o nové politice sousedství EU, která byla velkou většinou přijata dne 20. listopadu 2003, vyjádřil Parlament své přesvědčení, že „ tato politika rozšířené Evropy, politika sousedství ... není v rozporu s aspiracemi některých sousedních evropských zemí na vstup do EU nebo na jiné smluvní vztahy “.
In a resolution on the EU’s new neighbourhood policy, which was adopted by a large majority on 20 November 2003, Parliament was already expressing the view ‘ that the Wider Europe - Neighbourhood policy is in no way incompatible with certain European neighbouring countries’ aspirations to EU membership or different contractual relations .’
Parlament také uvítal „ vůli k integraci do EU, kterou tato země projevila, a současné iniciativy Rady a Komise směřující k vytvoření programu pro Ukrajinu “.
MEPs added that Parliament ‘ supports Ukraine’s desire for EU integration and the Council’s and the Commission’s current focusing on preparing an action plan for Ukraine ’.
Řada ukrajinských představitelů však soudí, že tento program ztratí svou přitažlivost, pokud nebude existovat žádná perspektiva vstupu.
Many Ukrainian leaders, however, believe that the lack of any prospect of EU membership reduces the attraction of the action plan.
Naše místo je v Evropské unii.
Our place is in the European Union.
Mým cílem je, aby Ukrajina byla součástí jednotné Evropy.
My goal is a Ukraine in a united Europe .’
“ V tomto bodě se prezident Juščenko neliší od svého předchůdce.
On this point, Mr Yushchenko’s position is no different from that of his predecessor.
Zatímco představitelé EU na summitu EU a Ukrajiny v Jaltě dne 7. října 2003 zdůrazňovali, že nová politika sousedství se zřetelně liší od případného vstupu, prezident Kučma tehdy prohlásil, že strategickým dlouhodobým cílem jeho země je plná integrace do Evropské unie.
For example, on 7 October 2003, at the EU-Ukraine summit in Yalta, whereas EU leaders emphasised that the new neighbourhood policy did not necessarily entail ultimate membership of the EU, President Kuchma said that the long-term strategic goal of his country was full and complete integration into the European Union.
Ve svých usneseních si poslanci stále více všímají těchto evropských aspirací Ukrajiny.
Between one resolution and the other, MEPs have increasingly come to recognise Ukraine’s European aspirations.
Parlament možnost vstupu nevylučuje, ale přitom trvá na tom, že země musí splnit kodaňská politická kritéria, k nimž patří i konání svobodných a transparentních voleb.
Although the European Parliament does not rule out the idea of Ukraine one day joining the EU, it has always stressed the need for the country to meet the Copenhagen political criteria, which include holding free and fair elections.
Z tohoto hlediska byly poslední prezidentské volby, jak se praví v usnesení přijatém tři dny před volbami, „ jednoznačnou zkouškou toho, do jaké míry jsou ukrajinské orgány odhodlány uplatňovat společné evropské hodnoty a normy “.
From this point of view, in a resolution adopted three days before the first round of the presidential elections, the EP said the election would ‘ provide an unambiguous test of the extent of the Ukrainian authorities’ commitment to implementing common European values and standards ’.
Na slyšení ve Výboru pro zahraniční věci dne 25. ledna komisařka pro zahraniční vztahy Benita Ferrerová-Waldnerová uvedla, že Unie, „ která právě přijala deset nových zemí “, by měla jednat „ pragmaticky “.
When questioned on 25 January by members of the EP Foreign Affairs Committee, Benita Ferrero-Waldner, Commissioner for External Relations and Neighbourhood Policy, said that the European Union ‘ which has already just digested 10 new countries ’ must be ‘ pragmatic ’.
Podle ní by „ byla škoda, kdyby byla politika sousedství odmítnuta hned poté, co byla zahájena“ .
She went on ‘ it would be a pity to drop the neighbourhood policy just as it has been set up’ .
V usnesení ze 13. ledna 2005 Parlament vyzval „ ukrajinské politické vedení, aby upevnilo přijetí společných evropských hodnot a cílů na Ukrajině uskutečněním dalších kroků na podporu demokracie, občanské společnosti a právního státu, dalšími reformami směřujícími k liberalizaci trhu a překonáním politického rozdělení Ukrajiny “.
In its resolution of 13 January 2005, the European Parliament ‘ calls upon the new Ukrainian political leadership to consolidate Ukraine’s espousal of common European values and objectives by taking further steps to promote democracy, civil society and the rule of law, by resuming the liberal market reforms and by overcoming the political divisions in Ukraine ’.
Parlament rovněž ujistil ukrajinský lid o své podpoře, pomoci a angažovanosti „ při vytváření svobodného a otevřeného systému, úspěšného tržního hospodářství a při zaujímání jeho právoplatného postavení ve společenství demokratických států “.
Parliament also pledged ‘ its continuing support, assistance and commitment to the Ukrainian people’s establishment of a free and open democratic system, their creation of a prosperous market economy and their country’s assumption of its rightful place in the community of democratic nations ’.
Parlament uvítal záměr Rady uspořádat co nejdříve zasedání Rady pro spolupráci EU a Ukrajiny a co nejrychleji přijmout program vztahů EU a Ukrajiny.
In addition, MEPs welcomed the Council’s intention to organise an early EU-Ukraine Cooperation Council with a view to the swift adoption of the EU-Ukraine Action Plan.
Poslanci především vyzvali „ Radu, Komisi a členské státy, aby kromě opatření akčního plánu v rámci evropské politiky sousedských vztahů zvážily ostatní formy spolupráce s Ukrajinou, které by poskytly zemi jasnou evropskou perspektivu, odpovídaly by projeveným tužbám velké většiny ukrajinského lidu, a podle možnosti nakonec vedly ke vstupu země do EU ".
And, above all, MEPs called on ‘ the Council, the Commission and the Member States to consider, besides the measures of the Action Plan within the framework of the European Neighbourhood Policy, other forms of association with Ukraine, giving a clear European perspective for the country and responding to the demonstrated aspirations of the vast majority of the Ukrainian people, possibly leading ultimately to the country’s accession to the EU ’.
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 2005 o výsledcích voleb na Ukrajině Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. prosince 2004 o situaci na Ukrajině po druhém kole prezidentských voleb Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. října o prezidentských volbách na Ukrajině dne 31. října 2004 Usnesení Evropského parlamentu o politické situaci a o nezávislosti médií v Bělorusku Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. dubna o evropské bezpečnostní strategii a o politice sousedství Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. října 2005 o výroční zprávě Rady pro Evropský parlament o hlavních hlediscích a základních možnostech SZBP, včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropských společenství – 2003 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. dubna 2005 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2004 a o politice EU v této oblasti
European Parliament resolution of 13 January 2005 on the results of the Ukraine elections European Parliament resolution of 2 December 2004 on the situation in Ukraine after the second round of the presidential elections marred by irregularities European Parliament resolution of 14 April 2005 on the European Security Strategy, relating in particular to the neighbourhood policy European Parliament resolution on the political situation and the independence of the media in Belarus European Parliament resolution of 28 October 2004 on the presidential elections in Ukraine on 31 October 2004 European Parliament resolution of 14 April 2005 on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities - 2003 European Parliament resolution of 28 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU’s policy on the matter
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//EN
Finanční výhled: Kolik peněz pro EU po roce 2007?
Funding the EU after 2007: the next Financial Perspective
Pokud má Evropská unie v úmyslu stát se významným politickým a ekonomickým činitelem na světové scéně, musí za tímto účelem vyčlenit příslušné prostředky.
If the European Union wishes to become a political and economic heavyweight in the world arena, it must have the resources to match its ambitions.
Takové je ústřední téma probíhajících diskusí o víceletém finančním rámci EU na období 2007-2013.
This is the crux of the current debate on Europe’s multiannual budget for 2007-2013.
Ve středu 8. června ve Štrasburku přijal Evropský parlament zprávu pana Reimera BÖGEHO (PPE-DE, DE).
On Wednesday 8 June in Strasbourg, the European Parliament adopted the report drafted by Reimer BÖGE (EPP-ED, DE) on the next Financial Perspective.
Tento text bude sloužit jako základ pro vyjednávací pozici, kterou zaujme Parlament s cílem zabezpečit odpovídající financování priorit Evropské unie v nadcházejícím období.
The report will form the basis of Parliament’s position for its negotiations with the Council of Ministers, when MEPs will be seeking to ensure that enough funding is provided for the EU’s future priorities.
Tento Focus má umožnit pochopení klíčových otázek týkajících se příštího finančního výhledu.
This Focus explains the key issues.
Hlavní aspekty příštího finančního výhledu.
What is the next Financial Perspective about?
Na konci 80. let se evropští ministři a Parlament ve Štrasburku dohodli na vytvoření střednědobého plánu výdajů Unie.
At the end of the 1980s, EU governments and the European Parliament agreed on a system of medium-term programming for EU expenditure.
Této iniciativy se ujal tehdejší předseda Evropské komise Francouz Jacques Delors s cílem učinit přítrž interním rozepřím mezi vládami a europoslanci o financování společných evropských politik, které bylo do té doby plánováno každý rok.
The initiative for this came from Jacques Delors, the French President of the European Commission at the time, and the aim was to put an end to internal squabbling between governments and MEPs over the amount of money to be allocated each year to EU policies.
V současné době se jedná o vyjednání víceletého rozpočtu rozšířené Unie o 25 členech na období od roku 2007.
This time the multiannual budget has to be negotiated for an enlarged EU of 25 Member States for the period starting in 2007.
Těsně po volbách v červnu 2004 vytvořil Parlament dočasný výbor pověřený zkoumáním této otázky.
Following the June 2004 elections, the European Parliament set up a temporary committee to examine the issues.
Při těchto jednáních, která musí vést ke shodě mezi Parlamentem a státy EU, budou europoslanci hájit projekty, které považují za zásadní pro proces sjednocování kontinentu.
During the current negotiations, by the end of which the Parliament and the EU governments must reach agreement, MEPs will be keen to defend projects that they consider crucial to the continuing unification of the continent.
Například evropská solidarita je klíčová v tom smyslu, že umožní novým členským státům z východu dohnat strukturální zpoždění vůči vyvinutějším regionům.
European solidarity, for example, is crucial to enable the new Member States from Eastern Europe to catch up with the more advanced regions.
Aby byla EU schopna zrychlit růst a udržet svou konkurenceschopnost vůči čím dál dynamičtějším konkurentům, bude rovněž nucena zajistit důsledné financování výzkumné politiky na vysoké úrovni a podporovat vzdělání.
The EU also needs to fund research and education properly in order to stimulate growth and remain competitive against its increasingly dynamic competitors around the world.
Pokud si Evropa bude chtít udržet své postavení významné mocnosti na světové politické scéně, bude také muset být štědřejší ve svých aktivitách mimo své území.
And it must be generous towards projects beyond its own borders if it wants to remain a major player on the world political scene.
Tato otázka se ukazuje jako velmi složitá.
The talks will not be easy.
Země, které platí více, než dostávají z rozpočtu Unie (které se v unijním žargonu nazývají „čistí přispěvatelé“), oznámily v lednu 2004 své požadavky: chtějí omezit výdaje EU pro období od 2007 do 2013 na 750 miliard EUR.
The countries that pay in more than they receive from the EU budget (known in Community jargon as the ‘net contributors’) set the tone in January 2004 with an announcement that they wanted to impose a ceiling on EU expenditure of €750bn for the period 2007-2013.
Evropský rozpočet je z větší části financován „příspěvky členských států“ poskytovanými přímo ze státních pokladen členských států.
The EU budget is financed largely by ‘national contributions’ paid direct from national treasuries.
V období rozpočtové kázně jsou vlády nuceny zavádět úsporná opatření.
But in periods of budgetary austerity, Europe’s governments are tempted to tighten the purse strings.
Předseda Parlamentu, španělský socialista Josep Borrell, upozornil vlády pětadvacítky, že Parlament se nespokojí s dohodou o britské slevě.
The President of the Parliament, Spanish Socialist Josep Borrell, has warned the governments of the 25 Member States that the Parliament will not agree to a penny-pinching deal.
Pokud by mělo dojít k neústupnému smlouvání, mají členské státy v úmyslu dojít k dohodě před koncem roku.
Although bargaining is likely to be tough, the EU countries are keen to reach agreement by the end of the year.
Parlament zaujal v červnu postoj, kterým obhajuje ambiciózní financování rozpočtu Společenství.
Parliament adopted its position in June, defending an ambitious level of funding for the Community budget.
Rada na druhé straně nedokázala dospět na své vrcholné schůzce ve dnech 16. a 17. června k dohodě, zejména z důvodu hluboké neshody mezi Francií a Spojeným královstvím v otázce „britské slevy“ (viz často kladené dotazy) a společné zemědělské politiky.
The Council, on the other hand, failed to reach an agreement during its summit on 16 and 17 June, mainly owing to the deep divide between France and the United Kingdom over the ‘UK rebate’ (see Frequently Asked Questions) and the Common Agricultural Policy.