natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dne 9. července 2019 bylo Belgii doporučeno zajistit, aby nominální míra růstu primárních výdajů vládních institucí po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových opatření v roce 2019 nepřekročila 2,8 % („výdajové kritérium"), což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,1 % HDP, s přihlédnutím k ustanovením o strukturálních reformách 3 .
On 09 July 2019, Belgium was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 2.8% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.1% of GDP, taking into account the structural reform clause 3 .
Strukturální saldo se v roce 2019 zhoršilo o 0,6 procentního bodu HDP, což rovněž ukazuje na závažnou odchylku o 0,7 % HDP.
The structural balance deteriorated by 0.6 percentage points of GDP in 2019, thus also pointing to a significant deviation by 0.7% of GDP.
Údaje oznámené belgickými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem 1 ukazují, že v roce 2019 dosáhl schodek veřejných financí v Belgii 1,9 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 98,6 % HDP.
Data notified by the Belgian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Belgium reached 1.9% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.6% of GDP.
Přestože se stav veřejného dluhu v důsledku krize COVID-19 zhoršuje, očekává se, že poměr dluhu k HDP podle základního scénáře bude ve střednědobém horizontu udržitelný (klesající) 4 .
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 4 .
4 nařízení (ES) č. 1467/97, který stanoví, že rozhodující faktory se při hodnocení souladu na základě kritéria dluhu zohlední bez ohledu na rozsah nedodržení.
This is recognised in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion irrespective of the size of the breach.
Očekává se, že hospodářská činnost bude závažně ovlivněna pandemií COVID-19 a souvisejícími opatřeními proti jejímu šíření.
Economic activity is expected to be severely affected by the COVID-19 outbreak and the related containment measures.
Nominální růst v roce 2017 zrychlil a v letech 2018 a 2019 mírně polevil v důsledku zpomalení hospodářské činnosti a nižšího deflátoru HDP.
Nominal growth picked up in 2017 and abated slightly in 2018 and 2019 due to the slow-down in economic activity and weaker GDP deflator.
Vliv mírného primárního přebytku, nižší vnitřní dynamiky dluhu, růstu reálného HDP a růstu cen (účinek inflace) na snížení dluhu byl částečně vyrovnán (i když klesajícími) úrokovými výdaji.
The debt-decreasing effect stemming from a slight primary surplus, debt-decreasing stock flow adjustments, real GDP growth and an increase in prices (inflation effect), was partly offset by the interest expenditure, although decreasing.
Celkově z analýzy vyplývá, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nejsou splněna.
Overall, the analysis suggests that the deficit and debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 are not fulfilled.
Z oznámených údajů vyplývá, že Belgie v roce 2019 nesplnila doporučenou hodnotu pro snižování dluhu (viz tabulka č. 1), neboť rozdíl oproti doporučené hodnotě je 0,7 % HDP.
The notified data show that Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 0.7 % of GDP.
4.4 Střednědobý stav veřejného dluhu
Medium-term government debt position
S ohledem na dopad pandemie COVID-19 předpokládá prognóza Komise z jara 2020 v tomto roce pokles reálného HDP o 7,2 %.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.2%.
Kromě toho z údajů za rok 2019 vyplývá nedostatečný pokrok k dosažení doporučené hodnoty pro snižování dluhu, což zjevnou existenci nadměrného schodku, jak je stanoven v Paktu o stabilitě a růstu, rovněž dokazuje.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
Prognóza Komise z jara 2020 předpokládá, že v důsledku poklesu soukromé spotřeby a investic klesne HDP v roce 2020 o 7,2 %, zatímco příspěvek čistého obchodu k růstu by měl v situaci, kdy klesá objem obchodu, zůstat záporný.
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 7.2% in 2020, due to a fall in private consumption and investment, while net trade's contribution to growth is forecast to remain negative amid a fall in trade volume.
Plánované překročení referenční hodnoty uvedené ve Smlouvě by na základě této prognózy nemělo být dočasné, protože podle ní zůstane schodek v roce 2021 nad úrovní 3 % HDP.
The planned excess over the Treaty reference value would not be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Na základě výsledných údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise růst výdajů uvedené kritérium překročil, přičemž odchylka od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhla v roce 2019 0,7 % HDP, což značí závažnou odchylku.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark, with a deviation of 0.7% of GDP in 2019 from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective, thus pointing to a significant deviation.
Belgie v roce 2019 nesplnila doporučenou hodnotu pro snižování dluhu.
Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019.
Na základě této prognózy byla aktualizována analýza udržitelnosti dluhu.
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast.
Plánované překročení je podle vymezení ve Smlouvě a v Paktu o stabilitě a růstu považováno za výjimečné, nikoli však dočasné.
The planned excess is considered to be exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Nedodržení požadavků preventivní složky je přitěžujícím faktorem při posuzování zjevného nedodržení kritéria dluhu ze strany Belgie v roce 2019.
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of Belgium's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Dne 11. května 2020 zaslaly belgické orgány v souladu s čl.
On 11 May 2020, the Belgian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Veřejný dluh se mezi lety 2016 a 2018 trvale snižoval ze 104,9 % na 99,8 % HDP, a to z důvodu rostoucích primárních přebytků a klesajících úrokových plateb.
Government debt declined steadily between 2016 and 2018, from 104.9% to 99.8% of GDP, due to increasing primary surpluses and declining interest payments.
Z této analýzy tedy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 zjevně není splněno.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Hrubý veřejný dluh činil na konci roku 2019 98,6 % HDP, a převyšoval tak referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.
The general government gross debt stood at 98.6% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že veřejný dluh, který činil v roce 2019 98,6 % HDP, vzroste v roce 2020 na 113,8 % HDP.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 98.6% of GDP in 2019 to 113.8% in 2020.
Podle programu stability z roku 2020 plánuje Belgie v roce 2020 schodek ve výši 7,5 % HDP a dluh ve výši 115 % HDP.
According to the 2020 Stability Programme, Belgium plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt would attain 115% of GDP.
Poměr veřejného dluhu k HDP se z 99,8 % v roce 2018 snížil v roce 2019 na 98,6 %.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 99.8% in 2018 to 98.6% in 2019.
V důsledku změny v načasování výběru daní klesly po dočasném zvýšení v letech 2017 a 2018 zejména příjmy ze zdanění příjmů právnických osob.
In particular, revenues from corporate income taxation fell after a temporary boost in 2017 and 2018 due to a change in the timing of tax collection.
4 nařízení (ES) č. 1467/97, poměr veřejného dluhu k HDP překračuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Belgium.
Z analýzy tedy vyplývá, že na základě výsledných údajů o plnění rozpočtu z roku 2019 kritérium dluhu zjevně není splněno.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data.
Celkově lze říci, že plánovaný schodek v roce 2020 je nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě a není blízko ní.
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value.
Při posuzování toho, zda Belgie v roce 2020 splní kritérium schodku, představuje tato skutečnost zmírňující faktor.
This a mitigating factor in the assessment of Belgium's compliance with the deficit criterion in 2020.
Na snížení dluhu měl vliv mírný primární přebytek, nižší vnitřní dynamika dluhu a pokles efektu sněhové koule ve výši 0,9 % HDP v důsledku růstu reálného HDP a růstu cen (účinek inflace).
In 2019, the debt ratio declined further, to 98.6%, reflecting the debt-decreasing effect stemming from a slight primary surplus, downward stock-flow adjustments and a downward snowball effect of 0.9% of GDP as a result of real GDP growth and the increase in prices (inflation effect).
Podle programu stability se má schodek veřejných financí Belgie v roce 2020 zvýšit na 7,5 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a není blízko ní.
According to the Stability Programme, Belgium's general government deficit in 2020 is planned to increase to 7.5% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Podle programu stability z roku 2020 má schodek veřejných financí Belgie v roce 2020 dosáhnout 7,5 % HDP, což není blízko nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě.
Based on the 2020 Stability Programme, Belgium's general government deficit in 2020 is expected to reach 7.5% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Při vysvětlení nedostatečného pokroku Belgie k dosažení souladu s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu v roce 2019 nelze tedy jako polehčujícím faktorem argumentovat makroekonomickými podmínkami.
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining Belgium's lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
Další faktory, které nebyly uvedeny výše, jsou:
Additional factors not yet mentioned above are:
Pozitivní fiskální trend pokračoval i v prvních dvou měsících roku 2020.
The positive fiscal trend was continuing in the first two months of 2020.
Členské státy již přijaly nebo právě přijímají rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity systémů zdravotní péče a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým osobám a odvětvím.
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly affected.
4.2 Střednědobá hospodářská situace včetně strukturálních reforem
4.2 Medium-term economic position, including structural reforms
Podle italských orgánů byly slabé makroekonomické výsledky Itálie způsobeny rovněž externími faktory a deflačními mechanismy v rámci eurozóny.
According to the authorities, the weak macroeconomic performance of Italy was also due to external factors and deflationary mechanisms within the euro area.
Konkrétně dosáhla Itálie významného pokroku v boji proti daňovým únikům, mimo jiné posílením povinného používání elektronických plateb.
More specifically, Italy made substantial progress in fighting tax evasion, including by strengthening the compulsory use of electronic payments.
Program stability poskytuje informace o podstatných opatřeních k omezení pandemie a podpoře ekonomiky.
The Stability Programme provides information on substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Důsledky pro růst HDP budou záviset na době trvání pandemie i na tom, jaká opatření jsou přijata na úrovni jednotlivých členských států a na evropské i celosvětové úrovni ke zpomalení jejího šíření, ochraně výrobních kapacit a podpoře agregátní poptávky.
The consequences for GDP growth will depend both on the duration of the pandemic and on the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Makroekonomický výhled je však poznamenán mimořádným stupněm nejistoty, pokud jde o dobu trvání a hospodářský dopad pandemie.
However the macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact.
4.3 Střednědobá rozpočtová situace, včetně investic vládních institucí
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment
Pandemie COVID-19 zapříčinila velký hospodářský otřes, který má v celé Unii výrazný negativní dopad.
The COVID-19 pandemic has led to a major economic shock that is having a significant negative impact throughout the Union.
Strategie pro snížení zadlužení bude spočívat na strukturálních reformách, investicích a inovačních politikách, jejichž cílem je zvýšit růstový potenciál ekonomiky, spolu s odpovídající orientací fiskální politiky.
The debt-reduction strategy will rest on structural reforms, investment and innovation policies aimed at raising the growth potential of the economy coupled with an adequate fiscal stance.
Rozdíl mezi oběma ukazateli pramení zejména z neočekávaných příjmů (0,5 procentního bodu HDP) a změnou v úrokových nákladech (0,3 procentního bodu HDP).
The difference between the two indicators is mainly due to revenue windfalls (0.5 percentage points of GDP) and the change in interest expenditure (0.3 percentage points of GDP).
Očekává se, že pokles hospodářské činnosti sníží vládní příjmy, zatímco vládní výdaje se budou zvyšovat v důsledku nákladů na automatické stabilizátory a politickou reakci.
The drop in economic activity is expected to reduce government revenues, while government expenditure is set to rise due to the cost of automatic stabilisers and the policy response.
I)Strukturální saldo se v roce 2019 zlepšilo více, než Rada požadovala; toto zlepšení bylo podpořeno opatřeními politiky proti daňovým únikům a doprovázel je značný pokrok v oblasti sociálního začleňování a rostoucí veřejné investice.
(I)The structural balance in 2019 improving more than requested by the Council, which was supported by policy measures against tax evasion and accompanied by major progress on social inclusion and rising public investment.
V případě zjevného porušení kritéria dluhu je analýza rozhodujících faktorů obzvláště opodstatněná, jelikož dynamika dluhu je ovlivněna faktory, jež jsou mimo kontrolu vlády, ve větší míře, než je tomu v případě schodku.
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted, given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit.
V)Priorita, kterou italský reformní program z období let 2018-2019 přikládal sociálnímu začlenění, rovněž s ohledem na riziko toho, že reformy zvyšující produktivitu naruší sociální soudržnost.
(V)The priority given to social inclusion in Italy's 2018-2019 reform agenda, also given the risk of productivity-enhancing reforms undermining social cohesion.
Toto snížení souvisí s pozitivním vývojem příjmů, podpořeným politickými opatřeními přijatými vládou, například pokud jde o boj proti daňovým únikům, a odolným trhem práce.
That decrease is related to positive revenue developments, supported by policy measures adopted by the government, for instance to fight tax evasion, and a resilient labour market.
Analýza udržitelnosti dluhu aktualizovaná v souladu s prognózou Komise z jara 2020 potvrzuje, že nehledě na rizika zůstává dluhová pozice Itálie ve střednědobém horizontu udržitelná; toto hodnocení zohledňuje významné zmírňující faktory, jako je profil veřejného dluhu a vnější pozice 6 .
The debt sustainability analysis updated with the Commission 2020 spring forecast confirms that, notwithstanding risks, Italy's debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors like the profile of government debt and the external position 6 .
IV)Relativně vysoké výnosy státních dluhopisů ve srovnání s ostatními velkými zeměmi eurozóny, což je podle názoru italských orgánů v rozporu s rozpočtovým výkonem Itálie; částečným důvodem je pesimistické hodnocení růstového potenciálu Itálie ze strany mezinárodních organizací.
(IV)The relatively high sovereign yields in comparison to other large euro area countries, which according to the authorities are at odds with Italy's budgetary performance and partly due to a pessimistic assessment of Italy's growth potential by international organizations.
Ve své zprávě o Itálii z roku 2020 2 dospěla Komise k závěru, že země zaznamenala určitý pokrok při plnění doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, což lze považovat za další zmírňující faktor.
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assessed that Italy made some progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations, which can be considered as a further mitigating factor.
VI)Plán vlády zahájit snižování celkového schodku s rozpočtem na rok 2022, v závislosti na makroekonomickém vývoji do poloviny roku 2021.
(VI)The government's plan to start reducing the headline deficit with the 2022 budget, depending on macroeconomic developments by mid-2021.
Konkrétně počítá s tím, že poměr dluhu k HDP začne klesat již v roce 2021, a to na 152,7 %, díky „víceletému úsilí o zachování fiskální udržitelnosti v rámci strategie spravedlivého a udržitelného rozvoje z hlediska sociální politiky a životního prostředí".
Specifically, it projects the debt-to-GDP ratio to start declining already in 2021, to 152.7%, as part of a "multiannual effort of preserving fiscal sustainability within a strategy of fair and sustainable development from the social and environmental viewpoint".
Italské orgány v této souvislosti zdůrazňují, že po současném otřesu bude italská ekonomika potřebovat období, v němž bude moci nastartovat růst bez kontraproduktivní fiskální konsolidace; během tohoto období bude Itálie vycházet z udržitelné strategie snižování dluhu s přebytkem primárního salda a posílení potenciálního růstu díky ambiciózním veřejným a soukromým investicím.
In that context, the authorities stress that, following the current shock, the Italian economy will need a period in which growth is relaunched without counterproductive fiscal consolidations, while basing a sustainable debt-reduction strategy on a primary balance in surplus and on strengthening Italy's potential growth on the back of ambitious public and private investments.
Graf 1: Poměr veřejného dluhu k HDP, Itálie (v % HDP)
Graph 1:Government debt-to-GDP ratio, Italy, % of GDP
Na základě údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise růst výdajů uvedené kritérium překročil.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark.
Itálie navíc nedosáhla žádného pokroku, pokud jde o snížení podílu starobních důchodů na veřejných výdajích a uvolnění prostoru pro jiné sociální a růst podporující výdaje a pokud jde o řešení překážek pro hospodářskou soutěž, mimo jiné prostřednictvím nového ročního zákona o hospodářské soutěži.
Moreover, Italy made no progress in reducing the share of old-age pensions in public spending to create space for other social and growth-enhancing spending; and addressing restrictions to competition, including by means of a new annual competition law.
III)Podcenění nevyužitého potenciálu italské ekonomiky na základě společně přijaté metodiky, jejíž výsledky pro Itálii se v komparaci pokládají za sporné.
(III)The underestimation of the slack in Italy's economy based on the commonly agreed methodology, whose results for Italy are argued to be debatable on a comparative basis.
II)Nízký růst nominálního HDP v roce 2019, jenž ztěžoval snižování dluhu.
(II)The low nominal GDP growth in 2019, which hindered debt reduction efforts.
Ve druhé polovině roku 2020 se očekává drobné zvýšení aktivity podporované opatřeními politiky, jež bude v roce 2021 následovat částečné oživení.
A technical rebound is expected in the second half of 2020, supported by policy measures, and followed by a partial recovery in 2021.
Pandemie COVID-19 a související opatření proti šíření nákazy uvrhnou italskou ekonomiku v roce 2020 do hluboké recese.
The COVID-19 pandemic and the related containment measures are set to push Italy's economy into a deep recession in 2020.
Itálie dosáhla určitého pokroku v zajištění toho, aby byly aktivní politiky na trhu práce a sociální politiky efektivně integrovány a byly k dispozici pro zranitelné skupiny, v zacílení hospodářské politiky v oblasti investic na výzkum a inovace a na kvalitu infrastruktury, v zefektivnění veřejné správy, v prosazování restrukturalizace rozvah bank a ve zlepšování nebankovního financování menších a inovativních podniků.
Italy made some progress in ensuring that active labour market and social policies are effectively integrated and reach out to vulnerable groups; focusing investment-related economic policy on research and innovation and quality of infrastructure; making the public administration more effective; fostering bank balance sheet restructuring; and improving non-bank financing for smaller and innovative firms.
Plánované překročení referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě, k němuž má dojít v roce 2020, je výjimečné, neboť vyplývá ze závažného hospodářského útlumu.
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
V tomto ohledu musí být při hodnocení dodržování kritéria dluhu vzhledem k jejich dopadu na dynamiku a udržitelnost dluhu zohledněny alespoň tyto tři hlavní aspekty: i) dodržování střednědobého rozpočtového cíle nebo postupu korekce k jeho dosažení, ii) provádění strukturálních reforem a iii) převládající hospodářské podmínky.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it; (ii) the implementation of structural reforms; and (iii) the prevailing economic conditions.
I přes přetrvávající nejistotu ohledně střednědobého fiskálního výhledu uvádí program stability hlavní rysy dlouhodobější strategie pro snížení veřejného dluhu po dosažení historicky vysoké hodnoty 155,7 % HDP předpokládané v roce 2020.
Finally, despite the lingering uncertainty about the medium-term fiscal outlook, the Stability Programme indicates the main traits of a longer-term strategy to reduce public debt, after the historic high of 155.7% of GDP projected for 2020.