natgillin/translations-raw huggingface dataset:
& kstars; és força precís, però (encara) no ho és tot el que podria. El problema dels càlculs de gran precisió és que s' ha de tractar amb molts factors complicats. Si no sou un astrònom professional, és probable que mai tingueu problemes amb aquesta precisió. Hi ha dos casos en els que això pot ser més notable: Els eclipses i les hores de sortida i posta. Tal i com es discuteix més endavant, la posició de la Lluna és extremadament difícil de predir amb una alta precisió, així que en aquest moment no es pot usar & kstars; per a predir els eclipses.
& kstars; is pretty accurate, but it is not (yet) as precise as it can possibly be. The problem with high-precision calculations is that you start having to deal with a large number of complicating factors. If you are not a professional astronomer, you will probably never have a problem with its accuracy or precision.
Aquesta és una llista d' alguns dels factors més complicats que limiten la precisió del programa:
Here is a list of some of the complicating factors which limit the program's precision:
Les posicions dels planetes només són precises en dates que no difereixin en més de 4. 000 anys de l' època actual. Les posicions dels planetes es calculen emprant una anàlisis de tipus Fourier de les seves òrbites, en funció del que s' ha observat en els segles passats. A l' escola vàrem aprendre que els planetes segueixen òrbites el· líptiques simples al voltant del Sol, però això no és del tot cert. Ho seria si tan sols tinguéssim un sol planeta en el sistema solar, i si el Sol i el planeta foren objectes puntuals. A la realitat, els planetes estan constantment tibant els uns dels altres, perturbant lleugerament les seves òrbites, a demés els efectes de la marea indueixen a balandreigs precesionals. De fet, anàlisis recents suggereixen que les òrbites dels planetes fins i tot podrien no ser estables a llarg plaç (pex; milions o bilions d' anys). Com a regla general, es pot esperar que la posició d' un planeta tinga una desviació d' uns pocs segons d' arc entre les dates - 2. 000 i 6. 000.
Planet positions are only accurate for dates within 4000 years or so of the current epoch. The planet positions are predicted using a Fourier-like analysis of their orbits, as observed over the past few centuries. We learnt in school that planets follow simple elliptical orbits around the Sun, but this is not strictly true. It would be true only if there was only one planet in the Solar system, and if the Sun and the planet were both point masses. As it is, the planets are constantly tugging on each other, perturbing the orbits slightly, and tidal effects also induce precessional wobbling. In fact, recent analysis suggests that the planets' orbits may not even be stable in the long term (i. e., millions or billions of years). As a rule of thumb, you can expect the position of a planet to be accurate to a few arcseconds between the dates -2000 and 6000.
Plutó és l' excepció a això; la seva posició és potser deu vegades menys precisa que la dels altres planetes. Encara així, en dates properes a l' època actual, es pot assumir que la seva precisió està al voltant d' un segon d' arc.
Pluto is the exception to this; its position is perhaps ten times less precise than the positions of the other planets. Still, for dates near the present epoch, its position can be trusted to about an arcsecond.
La posició de la Lluna és probablement la més dificultosa de predir a alta precisió. Això es deu a que el seu moviment està força pertorbat per la Terra. També, atès que està molt propera, fins i tot els efectes més mínims que serien indetectables en cossos més distants són perfectament notables en la Lluna.
The moon's position is the most difficult to predict to high precision. This is because its motion is quite perturbed by the Earth. Also, since it is so nearby, even minute effects that would be undetectable in more distant bodies are easily apparent in the moon.
Els objectes amb una pitjor precisió en el programa són els cometes i els asteroides. Emprem un model orbital molt simplista que no inclou la pertorbació per part de tercers. De manera que, tan sols és pot confiar en dates properes a l' època present. Fins i tot per a l' època present es pot esperar una desviació en els cossos petits de l' ordre de 10 segons d' arc o més.
The objects with the worst long-term precision in the program are the comets and asteroids. We use a very simplistic orbital model for the minor planets that does not include third-body perturbations. Therefore, their positions can only be trusted for dates near the present epoch. Even for the present epoch, one can expect positional errors among the minor planets of order 10 arcseconds or more.
Puc contribuir en versions futures de & kstars;?
Can I help contribute to future versions of & kstars;?
Sí, definitivament! Introduïu- vos volsaltres mateixos a la nostra llista de correu: kstars- devel@ kde. org. Si desitgeu ajudar amb la programació, descarregueu- vos l' última versió CVS del codi i submergiu- vos- hi. Trobareu diversos fitxers "README" d' ajuda amb explicacions sobre els subsistemes del codi. Si necessiteu idees per a començar a treballar, consulteu el fitxer "TODO". Podeu enviar els pedaços a la llista de correu "kstars- devel" i consultar- hi qualsevol dubte que pugueu tenir quant al codi amb total llibertat.
Yes, definitely! Introduce yourself on our mailing list: kstars-devel@kde. org. If you want to help with the coding, download the latest CVS version of the code and dive right in. There are several README files in the distribution that explain some of the code's subsystems. If you need ideas of what to work on, see the TODO file. You can submit patches to kstars-devel, and feel free to post any questions you have about the code there as well.
Si preferiu no programar, sempre podeu ajudar- nos amb les traduccions, documentació, articles de AstroInfo, enllaços URL, informes d' error i desitjos de característiques.
If you are not into coding, we can still use your help with i18n, docs, AstroInfo articles, URL links, bug reports, and feature requests.
El flux és la quantitat d' energia que passa a través d' una àrea d' unitat a cada segon.
The flux is the amount of energy that passes through a unit area each second.
Els astrònoms usen el flux per a denotar la lluminositat aparent d' un cos celest. La lluminositat aparent es defineix com la quantitat de llum rebuda des d' una estrella sobre l' atmosfera de la Terra passant a través d' una unitat d' àrea a cada segon. De manera que, la lluminositat aparent simplement és el flux que rebem des d' una estrella.
Astronomers use flux to denote the apparent brightness of a celestial body. The apparent brightness is defined as the amount of light received from a star above the earth atmosphere passing through a unit area each second. Therefore, the apparent brightness is simply the flux we receive from a star.
El flux mesura la taxa del flux de l' energia que passa a través de cada cm^2 (o qualsevol unitat d' àrea) de la superfície d' un objecte a cada segon. El flux detectat dependrà de la distància de la font que irradia dita energia. Això es deu a que l' energia té que estendre' s per un cert volum d' espai abans d' abastar- nos. Assumim que tenim un globus imaginari que conté una estrella. Cada punt en el globus representa una unitat de l' energia emesa des de l' estrella. Inicialment, els punts en una àrea d' un cm^2 estan a una proximitat propera l' un a l' altre i el flux (energia emesa per centímetre quadrat per segon) és alt. Després d' una distància "d", el volum i l' àrea superficial del globus augmentarà causant que els punts es separin allunyant- se l' un de l' altre. En conseqüència, el nombre de punts (o energia) continguts en cm^2 ha minvat segons l' il· lustració en la Figura 1.
The flux measures the rate of flow of energy that passes through each cm^2 (or any unit area) of an object's surface each second. The detected flux depends on the distance from the source that radiates the energy. This is because the energy has to spread over a volume of space before it reaches us. Let us assume that we have an imaginary balloon that encloses a star. Each dot on the balloon represents a unit of energy emitted from the star. Initially, the dots in an area of one cm^2 are in close proximity to each other and the flux (energy emitted per square centimeter per second) is high. After a distance d, the volume and surface area of the balloon increased causing the dots to spread away from each. Consequently, the number of dots (or energy) enclosed in one cm^2 has decreased as illustrated in Figure 1.
El flux és inversament proporcional a la distància a una relació de r^2. De totes maneres, si es dobla la distància, rebrem 1/ 2^2 o 1/ 4 part del flux original. Des d' un punt de vista fonamental, el flux és la lluminositat per unitat d' àrea:
The flux is inversely proportional to distance by a simple r^2 relation. Therefore, if the distance is doubled, we receive 1/ 2^2 or 1/ 4th of the original flux. From a fundamental standpoint, the flux is the luminosity per unit area:
a on (4 * PI * R^2) és l' àrea superficial d' una esfera (o d' un globus!) amb un radi "R". El flux mesurat en Watts/ m^2/ s o segons l' emprat usualment pels astrònoms: Ergs/ cm^2/ s. Per exemple, la lluminositat del Sol és L = 3, 90 * 10^26 W. És a dir, en un segon el Sol irradia 3, 90 * 10^26 julis d' energia cap a l' espai. De manera que, el flux que rebem des del Sol i que passa a través d' un centímetre quadrat a una distància d' una UA (1, 496 * 10^13 cm) és de:
where (4 * PI * R^2) is the surface area of a sphere (or a balloon!) with a radius R. Flux is measured in Watts/ m^2/ s or as commonly used by astronomers: Ergs/ cm^2/ s. For example, the luminosity of the sun is L = 3.90 * 10^26 W. That is, in one second the sun radiates 3.90 * 10^26 joules of energy into space. Thus, the flux we receive passing through one square centimeter from the sun at a distance of one AU (1.496 * 10^13 cm) is:
Coordenades geogràfiques
Geographic Coordinate System
Longitud
Longitude
Sistema de coordenades geogràfiques
Geographic Coordinate System
Latitud
Latitude
Les localitzacions sobre la Terra es poden especificar usant un sistema de coordenades esfèric. El sistema de coordenades geogràfic (mapa de la Terra) està arrenglerat amb els eixos de rotació de la Terra. Aquests defineixen dos angles mesurats des del centre de la Terra. Un d' ells s' anomena latitud, mesura l' angle entre qualsevol punt i l' Equador. L' altre, anomenat longitud, mesura l' angle al llarg de l' equador des d' un punt arbitrari en la Terra (Greenwich, a Anglaterra està acceptat com el punt de longitud zero en la majoria de « societats » modernes).
Locations on Earth can be specified using a spherical coordinate system. The geographic (earth-mapping) coordinate system is aligned with the spin axis of the Earth. It defines two angles measured from the center of the Earth. One angle, called the Latitude, measures the angle between any point and the Equator. The other angle, called the Longitude, measures the angle along the Equator from an arbitrary point on the Earth (Greenwich, England is the accepted zero-longitude point in most modern societies).
Per a combinar aquests dos angles, es pot especificar qualsevol localització en la Terra. Per exemple, Baltimore, a Maryland (EUA) que té una latitud de 39, 3 graus Nord i una longitud de 76, 6 graus Oest. De manera que, un vector dibuixat des del centre de la Terra fins a un punt a 39, 3 graus per sobre de l' equador i 76, 6 graus a l' oest de Greenwich (Anglaterra) passarà per Baltimore.
By combining these two angles, any location on Earth can be specified. For example, Baltimore, Maryland (USA) has a latitude of 39.3 degrees North, and a longitude of 76.6 degrees West. So, a vector drawn from the center of the Earth to a point 39.3 degrees above the Equator and 76.6 degrees west of Greenwich, England will pass through Baltimore.
L' equador és obviament una part important d' aquest sistema de coordenades, atès que representa el punt zero de l' angle de latitud i està a mig camí entre els pols. L' equador és el pla fonamental del sistema de coordenades geogràfic. Tots els sistemes de coordenades esfèrics en defineixen un.
The Equator is obviously an important part of this coordinate system; it represents the zeropoint of the latitude angle, and the halfway point between the poles. The Equator is the Fundamental Plane of the geographic coordinate system. All Spherical Coordinate Systems define such a Fundamental Plane.
Les línies de latitud constant s' anomenen paral· lels. Tracen cercles sobre la superfície de la Terra, però l' únic paral· lel que és un cercle major és l' equador (latitud=0 graus). Les línies de longitud constant s' anomenen meridians. El meridià que passa per Greenwich és el primer meridià (longitud=0 graus). A diferència dels paral· lels, tots els meridians són cercles majors, i a més, no són línies paral· lel- les: Interseccionen en els pols nord i sud.
Lines of constant Latitude are called Parallels. They trace circles on the surface of the Earth, but the only parallel that is a Great Circle is the Equator (Latitude=0 degrees). Lines of constant Longitude are called Meridians. The Meridian passing through Greenwich is the Prime Meridian (longitude=0 degrees). Unlike Parallels, all Meridians are great circles, and Meridians are not parallel: they intersect at the north and south poles.
Quina és la longitud del pol nord? La seva latitud és de 90 graus nord.
What is the longitude of the North Pole? Its latitude is 90 degrees North.
Aquesta és una pregunta amb trampa. La longitud no té sentit en el pol nord (i tampoc en el pol sud). Té totes les longituds a la vegada.
This is a trick question. The Longitude is meaningless at the north pole (and the south pole too). It has all longitudes at the same time.
Considereu una esfera, com ara la Terra o l 'esfera celest. La intersecció de qualsevol pla amb l' esfera resultarà en un cercle en la superfície d' aquesta. Si el pla conté el centre de l' esfera, el cercle de la intersecció serà un cercle major. Els cercles majors són els cercles més grans que es poden dibuixar en una esfera. A més, la ruta més curta entre dos punts sobre una esfera sempre passen per un cercle major.
Consider a sphere, such as the Earth, or the Celestial Sphere. The intersection of any plane with the sphere will result in a circle on the surface of the sphere. If the plane happens to contain the center of the sphere, the intersection circle is a Great Circle. Great circles are the largest circles that can be drawn on a sphere. Also, the shortest path between any two points on a sphere is always along a great circle.
Alguns exemples de cercles majors sobre l' esfera celest són: L 'horitzó, l' equador celest i l 'eclíptic.
Some examples of great circles on the celestial sphere include: the Horizon, the Celestial Equator, and the Ecliptic.
Horitzó
Horizon
L 'horitzó és la línia que separa la Terra del cel. Per a més precisió, és la línia que divideix totes les direccions a les que podeu mirar en dos categories: les que s' intersequen amb la Terra i les que no. En la majoria dels casos, l' horitzó romandrà ocult per arbres, edificis, muntanyes, & etc; Tot i que, si esteu a bord d' una embarcació en el mar, l' horitzó és perfectament visible.
The Horizon is the line that separates Earth from Sky. More precisely, it is the line that divides all of the directions you can possibly look into two categories: those which intersect the Earth, and those which do not. At many locations, the Horizon is obscured by trees, buildings, mountains, & etc;. However, if you are on a ship at sea, the Horizon is strikingly apparent.
L' horitzó és un pla fonamental del sistema de coordenades horitzontal. En altres paraules, és el conjunt de punts que tenen una altitud de zero graus.
The horizon is the Fundamental Plane of the Horizontal Coordinate System. In other words, it is the locus of points which have an Altitude of zero degrees.
Meridià local Temps sideral
Local Meridian Sidereal Time
Com s' explica a l' article de temps sideral, l 'ascensió recta d' un objecte indica el temps sideral en el que travessarà el vostre meridià local. L' angle horari d' un objecte es defineix com la diferència entre el temps sideral local actual i l' ascensió recta de l' objecte:
As explained in the Sidereal Time article, the Right Ascension of an object indicates the Sidereal Time at which it will transit across your Local Meridian. An object's Hour Angle is defined as the difference between the current Local Sidereal Time and the Right Ascension of the object:
AH obj. = TSL - AR obj.
HA obj = LST - RA obj
De manera que, l' angle horari d' un objecte indica quant temps sideral ha transcorregut des que l' objecte estava en el meridià local. També és la distància angular entre l' objecte i el meridià, mesurat en hores (1 hora = 15 graus). Per exemple, si un objecte té un angle horari de 2, 5 hores, ha transitat pel meridià local durant 2, 5 hores, actualment estarà a 37, 5 graus a l' oest del meridià. Els angles horaris negatius indiquen el temps fins que es produeixi el següent trànsit pel meridià local. Per descomptat, un angle horari de zero significa que l' objecte està en aquest moment en el meridià local.
Thus, the object's Hour Angle indicates how much Sidereal Time has passed since the object was on the Local Meridian. It is also the angular distance between the object and the meridian, measured in hours (1 hour = 15 degrees). For example, if an object has an hour angle of 2.5 hours, it transited across the Local Meridian 2.5 hours ago, and is currently 37.5 degrees West of the Meridian. Negative Hour Angles indicate the time until the next transit across the Local Meridian. Of course, an Hour Angle of zero means the object is currently on the Local Meridian.
Control del telescopi amb INDI
Astronomical Device Control with INDI
Plafó de control INDI
INDI Control
KStars proveeix d' una interfície per a configurar i controlar instruments d' astronomia mitjançant el protocol INDI.
KStars provides an interface to configure and control astronomical instruments via the INDI protocol.
El protocol INDI suporta una varietat d' instruments d' astronomia, tals com les càmeres CCD i focalitzadors. Actualment, KStars suporta els següents dispositius:
The INDI protocol supports a variety of astronomical instruments such as CCD cameras and focusers. Currently, KStars supports the following devices:
Telescopis suportats
Supported Telescopes
Telescopi
Telescope
Controlador del dispositiu
Device driver
LX200 8 "- 12" Classic
LX200 8"-12 "Classic
LX200 Classic
indi_lx200classic
Telescopis suportats
Autostar based telescopes
LX200 Autostar
indi_lx200autostar
LX200 GPS 8 "- 16"
LX200 GPS 8"-16 "
LX200 Classic
indi_lx200gps
LX200 Classic 16 "
LX200 Classic 16 "
Celestron GPS
indi_celestrongps
Astro- Electronic FS- 2
Astro-Electronic FS-2
LX200 Classic
indi_lx200basic
Losmandy Gemini
Losmandy Gemini
Mel Bartels Controllers
Mel Bartels Controllers
Focalitzadors suportats
Supported Focusers
Focalitzador
Focuser
Meade LX200GPS Microfocuser
Meade LX200GPS Microfocuser
Meade 1206 Primary Mirror Focuser
Meade 1206 Primary Mirror Focuser
JMI NGF Series
JMI NGF Series
JMI MOTOFOCUS
JMI MOTOFOCUS
Focalitzador
RoboFocus
Focalitzadors suportats
Supported CCDs
Bé
CCD
Focalitzadors suportats
Apogee CCDs
Focalitzadors suportats
Supported Filter Wheels
Telescopis suportats
Supported Webcams
Configuració INDI de KStars
INDI Setup
Aquesta és una instantània de la finestra del Gestor de dispositius:
Here is a screenshot of the Device Manager window:
Executar controladors de dispositiu
Running device drivers
Iniciar controladors de dispositiu
Start device drivers
Configuració del telescopi
Telescope Setup
La majorí de telescopis s' equipen amb la interfície RS232 per al control remot. Connecteu el RS232 del vostre telescopi al port sèrie/ USB del vostre ordinador. Tradicionalment, el RS232 es connecta al port sèrie, però molts portàtils nous els abandonen en favor dels ports USB/ FireWire, possiblement necessitareu obtenir un adaptador sèrie- a- USB per a emprar- lo amb portàtils nous.
Most telescopes are equipped with RS232 interface for remote control. Connect the RS232 jack in your telescope to your computer's Serial/ USB port. Traditionally, the RS232 connects to the serial port of your computer, but since many new laptops abandoned the serial port in favor of USB/ FireWire ports, you might need to obtain a Serial to USB adaptor to use with new laptops.
Després de connectar el vostre telescopi amb el port sèrie/ USB, gireu el vostre telescopi. Es altament recomanat que descarregueu i instal· leu l' últim microprogramari (firmware) per al controlador del vostre telescopi.
After connecting your telescope to the Serial/ USB port, turn your telescope on. It is highly recommended that you download and install the latest firmware for your telescope controller.
El telescopi necessita ser alineat abans de poder- lo usar correctament. Alineeu- lo (alineació d' una o dues estrelles) segons l' il· lustrat en el vostre manual del telescopi.
The telescope needs to be aligned before it can be used properly. Align your telescope (one or two stars alignment) as illustrated in your telescope manual.
& kstars; necessita verificar els valors de temps i de localització abans de connectar amb el telescopi. Això assegura un seguiment i sincronització adequada entre el telescopi i & kstars;. Les següents passes us permetran connectar amb un dispositiu que estiga connectat al vostre ordinador. Per a connectar i controlar els dispositius remots, si us plau, referiu- vos a la secció control remot del dispositiu.
& kstars; needs to verify time and location settings before connecting to the telescope. This insures proper tracking and synchronization between the telescope and & kstars;. The following steps will enable you to connect to a device that is connected to your computer. To connect and control remote devices, please refer to remote device control section.
Per a connectar amb un telescopi local, si us plau, realitzeu les següents passes:
Alternatively, you can connect to a local telescope by performing the following steps:
Establir la vostra localització geogràfica. Obriu la finestra Estableix la localització geogràfica seleccionant l' ítem Estableix la localització geogràfica... des del menú Arranjament, o prement la icona en forma de Globus que hi ha a la barra d' eines, o prement Ctrl; g.
Set your geographical location. Open the Geographic... window by selecting Set Geographic Location... from the Settings menu, or by pressing the Globe icon in the toolbar, or by pressing Ctrl; g.
Establir la vostra data i hora locals. Podeu canviar- les a qualsevol valor seleccionant Estableix temps... des del menú Temps, o prement la icona amb forma de rellotge que hi ha a la barra d' eines. La finestra Estableix temps empra un estri estàndard de & kde; per a especificar la data, junt amb tres caixes selectores per a establir les hores, els minuts i els segons. Si sempre necessiteu reajustar el rellotge al temps actual, simplement seleccioneu Estableix temps a Ara des del menú Temps.
Set your local time and date. You can change to any time or date by selecting Set Time... from the Time menu, or by pressing the time icon in the toolbar. The Set Time window uses a standard & kde; Date Picker widget, coupled with three spinboxes for setting the hours, minutes and seconds. If you ever need to reset the clock back to the current time, just select Set Time to Now from the Time menu.
Cliqueu a sobre del menú Dispositius i seleccioneu el Gestor de dispositius.
Click on the Devices menu and select the Device Manager.
A sota de la columna Dispositiu, seleccioneu el model del vostre telescopi.
Under the Device column, select your telescope model.
Clic dret a sobre del dispositiu i seleccioneu Engega servei.
Right -click on the device and select Run Service.
Clicar a Bé per a tancar el diàleg del gestor de dispositius.
Click Ok to close the Device Manager Dialog.