natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L' actual versió d' aquesta eina demostra un model molt simplificat del sistema solar; estem planejant diverses millores en futures versions. Per exemple, les òrbites seran mostrades com a el· lipses, cercles no perfectes. També farem possible recentrar la vista a qualsevol localització (actualment, el centre està fixat en el Sol) i permetrem canviar la data, incloguen la capacitat d' animar la vista amb una variable de pas temporal. Finalment, també voldríem afegir els cometes i asteroides.
The current version of this tool shows a very simplified model of the solar system; we are planning on several improvements in future versions. For example, the orbits will be displayed as ellipses, not perfect circles. We will also make it possible to recenter the display at any location (currently, the center is fixed at the Sun), and allow the date to be changed, including the ability to animate the display with a variable timestep. Finally, we would like to add comets and asteroids as well.
Mike Choatie
Mike Choatie
Les galàxies espirals són col· leccions enormes de bilions d' estrelles, la majoria de les quals s' aplanen en forma de disc, amb una brillantor i un con esfèric d' estrelles en el seu centre. A dins del disc, hi han els braços típicament brillants a on es troben les estrelles més joves, més brillants. Aquests braços s' enrosquen cap enfora des del centre en un patró en espiral, donant a dites galàxies el seu nom. Les galàxies espirals són una mica com els huracans, o com l' aigua que flueix cap a un desagüe. Es tracta d' un dels objectes més bonics en el cel.
Spiral galaxies are huge collections of billions of stars, most of which are flattened into a disk shape, with a bright, spherical bulge of stars at its center. Within the disk, there are typically bright arms where the youngest, brightest stars are found. These arms wind out from the center in a spiral pattern, giving the galaxies their name. Spiral galaxies look a bit like hurricanes, or like water flowing down a drain. They are some of the most beautiful objects in the sky.
Les galàxies es classifiquen emprant un diagrama de dispersió. L' extrem de la bifurcació classifica a les galàxies el· líptiques en una escala des de la més rodona, que seria una E0, a les que aparenten ser més planes, que serien classificades com a E7. Les dents de la dispersió és a on es classifiquen els dos tipus de galàxies espirals: galàxies espirals normals i barrades. Una espiral barrada és una que bombeja el nucli estirant- lo cap enfora en una línia, vist així, literalment tenen com una barra d' estrelles en el seu centre.
Galaxies are classified using a tuning fork diagram. The end of the fork classifies elliptical galaxies on a scale from the roundest, which is an E0, to those that appear most flattened, which is rated as E7. The tines of the tuning fork are where the two types of spiral galaxies are classified: normal spirals, and barred spirals. A barred spiral is one whose nuclear bulge is stretched out into a line, so it literally looks like it has a bar of stars in its center.
Ambdos tipus de galàxies espirals es subclassifiquen segons la prominència del seu bombeig central d' estrelles, la seva lluminositat total en superfície i segons l' elongació dels seus braços espirals. Aquestes característiques estan relacionades, de manera que una galàxia S' ha de tenir un gran bombeig central, una alta lluminositat en superfície i una atapeïda elongació dels seus braços espirals. Una galàxia Sb tindrà un bombeig més petit, un disc més feble i una elongació més petita que una Sa, i el mateix entre les Sc i Sd. Les galàxies barrades empren el mateix esquema de classificació, indicat pels tipus SBa, SBb, SBc i SBd.
Both types of spiral galaxies are sub-classified according to the prominence of their central bulge of stars, their overall surface brightness, and how tightly their spiral arms are wound. These characteristics are related, so that an Sa galaxy has a large central bulge, a high surface brightness, and tightly-wound spiral arms. An Sb galaxy has a smaller bulge, a dimmer disk, and looser arms than an Sa, and so on through Sc and Sd. Barred galaxies use the same classification scheme, indicated by types SBa, SBb, SBc, and SBd.
Hi ha una altra classe de galàxia anomenada S0, la qual és morfològicament un tipus transitori entre les espirals i les verdaderament el· liptiques. Els seus braços espirals s' elongen endins fins a ser indistingibles; les galàxies S0 tenen discs amb una brillantor uniforme. També tenen un bombeig extremadament dominant.
There is another class of galaxy called S0, which is morphologically a transitional type between true spirals and ellipticals. Its spiral arms are so tightly wound as to be indistinguishable; S0 galaxies have disks with a uniform brightness. They also have an extremely dominant bulge.
La galàxia Via Làctia, que pròpiament és la nostra, a on hi ha la Terra i tot el munt d' estrelles que apareixen en el cel, és una galàxia espiral, i es creu que podria ser una espiral barrada. El nom de Via Làctia es refereix a una banda d' estrelles molt febles en el cel. Aquesta banda és el resultat de mirar en el pla del disc de la nostra galàxia des de la nostra perspectiva, la qual és a dins seu.
The Milky Way galaxy, which is home to earth and all of the stars in our sky, is a Spiral Galaxy, and is believed to be a barred spiral. The name Milky Way refers to a band of very faint stars in the sky. This band is the result of looking in the plane of our galaxy's disk from our perspective inside it.
Les galàxies espirals són entitats molt dinàmiques. Són bressols de la formació d' estrelles i en contenen moltes de joves en els seus discs. Els seus bombeigs centrals tendeixen a ser fets d' estrelles més antigues, i els seus halos difusos es fan de les estrelles més velles de l' univers. La formació d' estrelles és molt activa en els discs perque aquí és on estan concentrats el gas i la pols; aquests dos elements són els blocs de contrucció de la formació d' estrelles.
Spiral galaxies are very dynamic entities. They are hotbeds of star formation, and contain many young stars in their disks. Their central bulges tend to be made of older stars, and their diffuse halos are made of the very oldest stars in the Universe. Star formation is active in the disks because that is where the gas and dust are most concentrated; gas and dust are the building blocks of star formation.
Els telescopis moderns han revelat que la majoria de galàxies espirals abriguen forats negres supermassius en els seus centres, amb masses que poden excedir la d' un bilió de Sols! Ambdues, galàxies el· líptiques i espirals, es coneix que contenen aquests objectes exòtics; fins i tot ara molts astrònoms creuen que totes les grans galàxies contenen un forat negre supermassiu en el seu nucli. Es coneix que la nostra Via Làctia n' abriga un en el seu interior amb una massa milions de vegades més gran que la massa d' una estrella.
Modern telescopes have revealed that many Spiral galaxies harbor supermassive black holes at their centers, with masses that can exceed that of a billion Suns. Both elliptical and spiral galaxies are known to contain these exotic objects; in fact many astronomers now believe that all large galaxies contain a supermassive black hole in their nucleus. Our own Milky Way is known to harbor a black hole in its core with a mass millions of times bigger than a star's mass.
Hi ha molts exemples adequats de galàxies espirals que es troben a & kstars;, i moltes tenen boniques imatges disponibles en el seu menú emergent. Podreu trobar- les emprant la finestra Cerca l' objecte. Aquesta és una llista d' algunes galàxies espirals amb boniques imatges disponibles:
There are many fine examples of spiral galaxies to be found in & kstars;, and many have beautiful images available in their popup menu. You can find them by using the Find Object window. Here is a list of some spiral galaxies with nice images available:
M 64, la Galàxia Black- Eye (de tipus Sa)
M 64, the Black-Eye Galaxy (type Sa)
M 31, la Galàxia Andròmeda (de tipus Sb)
M 31, the Andromeda Galaxy (type Sb)
M 81, la Galàxia Bode' s (de tipus Sb)
M 81, Bode's Galaxy (type Sb)
M 51, la Galàxia Whirlpool (de tipus Sc)
M 51, the Whirlpool Galaxy (type Sc)
NGC 300 (de tipus Sd) [useu l' enllaç d' imatge DSS]
NGC 300 (type Sd) [use DSS image link]
M 83 (de tipus SBa)
M 83 (type SBa)
NGC 1530 (de tipus SBb)
NGC 1530 (type SBb)
NGC 1073 (de tipus SBc)
NGC 1073 (type SBc)
Estrelles: Una & PMF; d' introducció
Stars: An Introductory FAQ
Estrelles
Stars
Què són les estrelles?
What are the stars?
Les estrelles són masses esfèriques gegants i lligades gravitacionalment formades gas hidrogen (majoritàriament). Les estrelles són motors de fusió nuclear ubicats en les profunditats dels nuclis de les estrelles, a on la densitat és extrema i la temperatura abasta decenes de millions de graus Celsius.
Stars are gigantic, self-gravitating spheres of (mostly) Hydrogen gas. Stars are also thermonuclear engines; nuclear fusion takes place deep in the cores of stars, where the density is extreme and the temperature reaches tens of millions of degrees Celsius.
És el Sol una estrella?
Is the Sun a star?
Sí, el Sol és una estrella. És la peça dominant del nostre sistema solar. Comparada amb d' altres estrelles, el nostre Sol és força normal; aparenta ser molt més gran i brillant atès que es troba milions de vegades més a prop nostre que qualsevol altra estrella.
Yes, the Sun is a star. It is the dominant centerpiece of our solar system. Compared to other stars, our Sun is rather ordinary; it appears to be so much bigger and brighter to us because it is millions of times closer than any other star.
Perquè brillen les estrelles?
Why do stars shine?
La resposta curta és: Les estrelles brillen a causa de la seva alta temperatura. La realitat no és molt més complicada que això. Qualsevol objecte calentat a milers de graus radia llum, igual que les estrelles.
The short answer is: star shine because they are very hot. It is really no more complicated than that. Any object heated to thousands of degrees will radiate light, just like stars do.
La següent pregunta obviament és: Perquè estan tan calentes les estrelles?
The obvious next question is: why are stars so hot?
Aquesta és una pregunta complicada. La resposta més habitual és que les estrelles obtenen la seva calor de les reaccions de fusió termonuclear en els seus nuclis. Malgrat tot, aquesta podria no ser- ne la causa, ja que en primer lloc una estrella ha d' estar molt calenta per a que es puga desencadenar una reacció de fusió nuclear. La fusió tan sols pot mantenir les altes temperatures, no pot calentar l' estrella. Una resposta més correcta és que les estrelles estan calents perque s' han col· lapsat. Les estrelles es formen a partir de nebuloses gaseoses difuses; en condensar- se el gas de les mateixes per a formar una estrella, el potencial energètic gravitacional del material és alliberat, primer com a energia cinètica i finalment com a calor en incrementar- se la densitat.
This is a tougher question. The usual answer is that stars get their heat from the thermonuclear fusion reactions in their cores. However, this cannot be the ultimate cause for the stars' heat, because a star must be hot in the first place for nuclear fusion to be triggered. Fusion can only sustain the hot temperature; it cannot make a star hot. A more correct answer is that stars are hot because they have collapsed. Stars form from diffuse gaseous nebulae; as the nebulous gas condenses to form a star, the gravitational potential energy of the material is released, first as kinetic energy, and ultimately as heat as the density increases.
Són totes les estrelles iguals?
Are stars all the same?
Les estrelles tenen moltes coses en comú: Totes són esferes col· lapsades de gas dens i calent (majoritàriament hidrogen), i produeixen reaccions de fusió nuclear que s' escauen a prop del centre de cada estrella en el cel.
Stars have many things in common: they are all collapsed spheres of hot, dense gas (mostly Hydrogen), and nuclear fusion reactions are occurring at or near the centers of every star in the sky.
Nogensmenys, les estrelles també presenten una gran diversitat en algunes de les seves propietats. Les estrelles més brillants, brillen gairebé 100 milions de vegades més que les més febles. La temperatura superficial pot variar des d' uns pocs milers de graus fins a 50. 000 graus Celsius. Aquestes diferències es produeixen fonamentalment per les diferents masses: Les més grans són més calents i brillants que les més petites. La temperatura i la lluminositat també depenen de l 'estat evolutiu de l' estrella.
However, stars also show a great diversity in some properties. The brightest stars shine almost 100 million times as brightly as the faintest stars. Stars range in surface temperature from only a few thousand degrees to almost 50,000 degrees Celsius. These differences are largely due to differences in mass: massive stars are both hotter and brighter than lower-mass stars. The temperature and Luminosity also depend on the evolutionary state of the star.
Què és la seqüència principal?
What is the Main Sequence?
Seqüència principal
Main sequence
La seqüència principal és l' estat evolutiu d' una estrella quan l' hidrogen en el seu nucli s' està fusionant. Aquest és el primer (i el més llarg) estat de la vida d' una estrella (sense incloure les fases d' un protoestel). El que li passa a una estrella una vegada que es queda sense el seu nucli d' oxigen es tractarà a l' article de l' evolució estel· lar (més endavant).
The main sequence is the evolutionary state of a star when it is fusing Hydrogen in its core. This is the first (and longest) stage of a star's life (not including protostar phases). What happens to a star after it runs out of core Hydrogen is addressed in the stellar evolution article (coming soon).
Quant dura una estrella?
How long do stars last?
La vida d' una estrella depèn molt de la seva massa. Les estrelles amb més massa són més calents i brillen molt més, provocant que el seu combustible nuclear es consumeixi molt més ràpidament. Les estrelles més grans (unes 100 vegades més grans que el Sol), es quedaran sense combustible en uns pocs milions d' anys; mentre que les estrelles més petites (amb aproximadament un deu per cent de la massa del Sol), al consumir molt menys, brillaran (tot i ser febles) durant trilions d' anys. Tingueu present que és molt més temps del que porta l' univers d' existència!
The lifetime of a star depends very much on its mass. More massive stars are hotter and shine much more brightly, causing them to consume their nuclear fuel much more rapidly. The largest stars (roughly 100 times as massive as the Sun), will run out of fuel in only a few million years; while the smallest stars (roughly ten percent the mass of the Sun), with their much more frugal consumption rate, will shine on (albeit dimly) for trillions of years. Note that this is much longer than the Universe has yet been in existence.
La Terra és esfèrica i la seva meitat sempre està il· luminada pel Sol. Encara que, a causa de que la Terra gira, la meitat il· luminada està canviant constantment. Ens adonem d' això amb el passar dels dies, sigui quina sigui la nostra localització a la Terra. En un instant concret, hi ha llocs de la Terra passant de la meitat obscura a la meitat il· luminada (el que en la superfície es percep com a albada). En aquest mateix instant, en els costats oposats de la Terra, els punts estan pasant de la meitat il· luminada a l' obscura (el que en aquests llocs es percep com a posta). Així que, en qualsevol moment, diferents llocs de la Terra estan experimentant diferents moments del dia. Pel que, l' hora solar es defineix localment, de manera que l' hora del rellotge de qualsevol localització descriu la part del dia de forma coherent.
The Earth is round, and it is always half-illuminated by the Sun. However, because the Earth is spinning, the half that is illuminated is always changing. We experience this as the passing of days wherever we are on the Earth's surface. At any given instant, there are places on the Earth passing from the dark half into the illuminated half (which is seen as dawn on the surface). At the same instant, on the opposite side of the Earth, points are passing from the illuminated half into darkness (which is seen as dusk at those locations). So, at any given time, different places on Earth are experiencing different parts of the day. Thus, Solar time is defined locally, so that the clock time at any location describes the part of the day consistently.
Aquesta localització de l' hora està acompanyada de la divisió del globus en 24 divisions verticals anomenades zones horàries. L' hora local és la mateixa a qualsevol zona indicada, però l' hora de cada zona és una menys que la de la zona adjacent a l' est. En realitat, aquesta és una simplificació idealitzada, atès que els límits de les zones horàries reals no són línies rectes verticals, ja que en en moltes ocasions han de seguir les fronteres dels països i d' altres consideracions polítiques.
This localization of time is accomplished by dividing the globe into 24 vertical slices called Time Zones. The Local Time is the same within any given zone, but the time in each zone is one Hour earlier than the time in the neighboring Zone to the East. Actually, this is a idealized simplification; real Time Zone boundaries are not straight vertical lines, because they often follow national boundaries and other political considerations.
Tinguen en compte que l' hora local s' incrementa en una hora en moure' ns cap a zones més a l' est, si us moguéssiu per les 24 zones horàries, acabarieu un dia per davant d' on vàreu començar. Per a tractar amb aquesta paradoxa, existeix la línia de data internacional, la qual és una frontera de zones horàries a l' Oceà Pacífic, entre Àsia i Amèrica del Nord. Els punts just a l' est d' aquesta línia estan 24 hores més endarrere que els punts just a l' oest. Això ens porta a un interessant fenomen. Un vol directe des d' Austràlia a California arriba abans de sortir! A més, la línia de data internacional travessa les illes Fiji, de manera que si teniu un mal dia a la zona oest de Fiji, sempre podeu anar a la zona est i tornar a reviure aquest mateix dia!
Note that because the Local Time always increases by an hour when moving between Zones to the East, by the time you move through all 24 Time Zones, you are a full day ahead of where you started. We deal with this paradox by defining the International Date Line, which is a Time Zone boundary in the Pacific Ocean, between Asia and North America. Points just to the East of this line are 24 hours behind the points just to the West of the line. This leads to some interesting phenomena. A direct flight from Australia to California arrives before it departs. Also, the islands of Fiji straddle the International Date Line, so if you have a bad day on the West side of Fiji, you can go over to the East side of Fiji and have a chance to live the same day all over again.
Eines de KStars
KStars Tools
& kstars; inclou una sèrie d' eines que us permetran explorar aspectes més avançats de l' astronomia i el cel nocturn.
& kstars; comes with a number of tools that allow you to explore some more advanced aspects of astronomy and the night sky.
Detalls de l' objecte
Object Details
Què passa aquesta nit?
What's Up Tonight?
& tool- details; & tool- calculator; & tool- aavso; & tool- altvstime; & tool- whatsup; & tool- scriptbuilder; & tool- solarsys; & tool- jmoons;
& tool-details; & tool-calculator; & tool-aavso; & tool-altvstime; & tool-whatsup; & tool-scriptbuilder; & tool-solarsys; & tool-jmoons; & tool-observinglist; & tool-fitsviewer;
El temps dels nostres rellotges essencialment és una mesura de l' actual posició del Sol en el cel, la qual és diferent per a llocs diferents en longituds diferents, a causa de que la Terra és rodonda (veure zones horàries).
The time on our clocks is essentially a measurement of the current position of the Sun in the sky, which is different for places at different Longitudes because the Earth is round (see Time Zones).
De tota manera, en ocasions és necessari definir una hora global, una que sigui la mateixa a tots els llocs de la Terra. Una forma de fer- ho és escollir un lloc de la Terra i adoptar la seva hora local com a temps universal, abreujadament TU. (El nom és una mica confús, atès que temps universal no té res a veure amb l' univers. Segurament és més correcte dir hora global).
However, it is sometimes necessary to define a global time, one that is the same for all places on Earth. One way to do this is to pick a place on the Earth, and adopt the Local Time at that place as the Universal Time, abbreviated UT. (The name is a bit of a misnomer, since Universal Time has little to do with the Universe. It would perhaps be better to think of it as global time).
La localització geogràfica escollida per a representar el temps universal és Greenwich, a Anglaterra. L' elecció és arbitrària i històrica. El temps universal es convertí en un concepte important quan els vaixells europeus començaven a navegar per mar obert, molt lluny de les costes. El navegant podia determinar la longitud en la que es trobava el vaixell comparant l' hora local (mesurada en funció de la posició del Sol) amb la de l' hora del port d' origen (mantinguda per un rellotge de precisió a bord del vaixell). A Greenwich hi havia l' Observatori Real anglès (England' s Royal Observatory), el qual s' encarregava de mantenir l' hora amb una gran precisió, de manera que els vaixells del port podien recalibrar els seus rellotges de a bord abans de fer- se a la mar.
The geographic location chosen to represent Universal Time is Greenwich, England. The choice is arbitrary and historical. Universal Time became an important concept when European ships began to sail the wide open seas, far from any known landmarks. A navigator could reckon the ship's longitude by comparing the Local Time (as measured from the Sun's position) to the time back at the home port (as kept by an accurate clock on board the ship). Greenwich was home to England's Royal Observatory, which was charged with keeping time very accurately, so that ships in port could re-calibrate their clocks before setting sail.
Establir la localització geogràfica a Greenwich, Anglaterra usant la finestra Estableix la localització (Ctrl; G). Observeu que el temps local (TL) i el temps universal (TU) ara són el mateix.
Set the geographic location to Greenwich, England using the Set Location window (Ctrl; G). Note that the Local Time (LT )and the Universal Time (UT) are now the same.
Bibliografia: L' història que envolta a la construcció del primer rellotge prou precís i estable com per a poder usar- lo en els vaixells i per a mantenir el temps universal, és fascinant, i està molt ben recollida en el llibre Longitude, per Dava Sobel.
Further Reading: The history behind the construction of the first clock that was accurate and stable enough to be used on ships to keep Universal Time is a fascinating tale, and one told expertly in the book Longitude, by Dava Sobel.
Eina "Què passa aquesta nit?"
What's Up Tonight? Tool
L' eina Què passa aquesta nit
The What's Up Tonight Tool
L' eina Què passa aquesta nit? (What' s Up Tonight? - WUT) mostra una llista dels objectes que estaran visibles durant la nit des de qualsevol localització, a qualsevol data. Per omissió, la data i la localització són agafades de les opcions en la finestra principal, però les podeu canviar a qualsevol valor emprant els botons Canvia la data i Canvia la localització des de la finestra principal de WUT.
The What's Up Tonight? (WUT) tool displays a list of objects that will be visible at night from any location, on any date. By default, the Date and Location are taken from the current settings in the main window, but you can change either value using the Change Date and Change Location buttons at the top of the WUT window.