natgillin/translations-raw huggingface dataset:
& kstars; actualitza automàticament la longitud, latitud i el temps del telescopi basant- se en els actuals valors a & kstars;. Podreu des/ habilitar aquestes actualitzacions des del diàleg Configura INDI sota el menú Dispositius.
& kstars; automatically updates the telescope 's longitude, latitude, and time based on current settings in & kstars;. You can enable/ disable these updates from Configure INDI dialogue under the Devices menu.
Sincronitzar el vostre telescopi
Synchronising your telescope
Si heu alineat el vostre telescopi i l' última alineació ha estat una estrella, per exemple, Vega, aleshores la creueta haurà de restar centrada al voltant seu. Si no és així i la creueta té l' objectiu apagat, aleshores podeu fer un clic dret sobre Vega des del mapa del cel i Sinc des del menú del vostre telescopi. Aquesta acció instruirà al telescopi a sincronitzar les seves coordenades internes per a emparellar- les amb les de Vega, i la creueta del telescopi ara haurà de restar centrada al voltant de Vega.
If you aligned your telescope and the last alignment star was, for example, Vega, then the crosshair should be centred around Vega. If the crosshair was off target, then you can right -click Vega from the sky map and select Sync from your telescope menu. This action will instruct the telescope to synchronise its internal coordinates to match those of Vega, and the telescope 's crosshair should now be centred around Vega.
Això ja està! El vostre telescopi està llest per a explorar els cels!
That is it: your telescope is ready to explore the heavens.
No empreu mai el telescopi per a mirar al Sol. Mirar al Sol pot malmetre irreversiblement els vostres ulls, així com al vostre equip
Never use the telescope to look at the sun. Looking at the sun might cause irreversible damage to your eyes and as well as your equipment.
Permisos: Totes les propietats poden habilitar sols lectura, sols escriptura o lectura i escriptura. Un exemple d' una propietat de lectura/ escriptura és l' ascensió recta del telescopi. Podeu introduir una nova ascensió recta i el telescopi, basant- se en els valors actuals, girarà o sinc. a la nova entrada. A demés, quan el telescopi gira, la seva ascensió recta s' actualitza i s' envia altra vegada cap al client.
Permission: All properties can either be read-only, write-only, or read and write enabled. An example of a read-write property is the telescope 's Right Ascension. You can enter a new Right Ascension and the telescope, based on current settings, will either slew or sync to the new input. Furthermore, when the telescope slews, its Right Ascension gets updated and sent back to the client.
Estat: Prefixat a cada propietat hi ha un indicador de l' estat (LED rodó). Cada propietat té un estat i un codi de color associat:
State: Prefixed to each property is a state indicator (round LED). Each property has a state and an associated colour code:
Codi de color de l' estat INDI
INDI State colour code
El controlador del dispositiu actualitza l' estat de la propietat en temps real quan això és necessari. Per exemple, si el telescopi està en el procés de gir cap a un objectiu, aleshores les propietats AR/ DEC seran senyalades com a Ocupada. Quan el procés de gir sigui completat amb èxit, les propietats seran senyalades com a Bé.
The device driver updates the property state in real-time when necessary. For example, if the telescope is in the process of slewing to a target, then the RA/ DEC properties will be signalled as Busy. When the slew process is completed successfully, the properties will be signalled as Ok.
Hora: La hora estàndard per a totes les comunicacions relacionades amb INDI és UTC (temps universal) especificada com a YYYY- MM- DDTHH: MM: SS d' acord amb el ISO 8601. & kstars; comunica la hora UTC correcta del UTC automàticament amb els controladors dels dispositius. Podeu des/ habilitar dites actualitzacions automàtiques de l' hora des del diàleg Configura INDI sota el menú Dispositius.
Time: The standard time for all INDI-related communications is Universal Time UTC specified as YYYY-MM-DDTHH: MM: SS in accord with ISO 8601. & kstars; communicates the correct UTC time with device drivers automatically. You can enable/ disable automatic time updates from the Configure INDI dialogue under the Devices menu.
Establir el port correcte en el Plafó de control INDI sota el menú Dispositius. El port per omissió és / dev/ ttyS0
Set the correct port in the INDI Control Panel under the Devices menu. The default port is / dev/ ttyS0
& kstars; informa de que el telescopi està connectat i a punt, però no puc trobar la creueta del telescopi, a on està?
& kstars; reports that the telescope is online and ready, but I cannot find the telescope 's crosshair, where is it?
& kstars; rep les coordenades AR i DEC des dels telescopis sobre la connexió. Si l' alineació ha estat realitzada correctament, llavors hauríeu de veure dita creueta en el mapa del cel al voltant del vostre objectiu. Tot i que, les coordenades AR i DEC proporcionades pel telescopi podrien ser incorrectes (fins i tot trobar- se sota l' horitzó) i necessitareu Sinc el vostre telescopi a l' objectiu actual.
& kstars; retrieves the telescopes RA and DEC coordinates upon connection. If your alignment was performed correctly, then you should see the crosshair around your target in the Sky Map. However, the RA and DEC coordinates provided by the telescope may be incorrect (even below the horizon) and you need to Sync your telescope to your current target.
Aquest comportament sobre tot es deu a valors incorrectes, si us plau, verifiqueu el següent llistat:
This behaviour is mostly due to incorrect settings, please verify the following check list:
Són correctes els valors hora i data del telescopi?
Are the telescope 's time and date settings correct?
Són correctes els valors longitud i latitud del telescopi?
Are the telescope 's longitude and latitude settings correct?
És correcte l' UTC del telescopi?
Is the telescope 's UTC offset correct?
Estan els eixos AR i DEC blocats firmement?
Are the telescope 's RA and DEC axis locked firmly?
El valor N/ S del telescopi (quan sigui aplicable) està establert correctament al vostre hemisferi?
Is the telescope 's N/ S switch (when applicable) setup correctly for your hemisphere?
Si penseu que tots els valors estan correctes però el telescopi encara es mou erràticament o no fa res, aleshores envieu un informe d' error a kstars- devel@ kde. org.
If you think all settings are correct but the telescope still moves erratically or not at all, then please send a report to kstars-devel@kde. org
Si voleu obtenir l' última versió de desenvolupament del CVS de & kstars;, si us plau, seguiu aquestes instruccions.
If you would like the latest CVS development version of & kstars;, please follow these instructions.
Per a que & kstars; funcioni correctament, necessitareu & kde; > =3. 0 i & Qt; > =3. 0. A partir de la versió 1. 0, deixa de suportar- se & kde; 2. x.
In order to successfully run & kstars;, you need & kde; > =3.2 and & Qt; > =3.2.
Aquesta eina mostra les posicions relatives a Júpiter de les seves quatre llunes més grans (Io, Europa, Ganímedes i Calisto), en funció del temps. El temps es traça verticalment; les unitats són dies i time=0. 0 es correspon al temps actual de la simulació. L' eix horitzontal mostra la compensació angular de la posició de Júpiter, en minuts d' arc. La compensació es mesura al llarg de la direcció de l' equador de Júpiter. La posició de cada lluna en funció del temps remunta una trajectòria sinusoïdal en el diagrama, així com les òrbites de la lluna al voltant de Júpiter. A cada pista se li assigna un color diferent per a distingir- la de les altres; les etiquetes de nom a la part superior de la finestra indiquen el color emprat per cada lluna.
This tool displays the positions of Jupiter 's four largest moons (Io, Europa, Ganymede, and Callisto) relative to Jupiter, as a function of time. Time is plotted vertically; the units are days and time=0.0 corresponds to the current simulation time. The horizontal axis displays the angular offset from Jupiter 's position, in arcminutes. The offset is measured along the direction of Jupiter 's equator. Each moon 's position as a function of time traces a sinusoidal path in the plot, as the moon orbits around Jupiter. Each track is assigned a different colour to distinguish it from the others; the name labels at the top of the window indicate the colour used by each moon.
Molta més informació sobre els dies julians està disponible en la Internet. Un bon punt per a començar és el U. S. Naval Observatory (Observatori naval EUA). Si aquest lloc no es troba disponible quan llegiu això, introduïu Julian Day en el vostre enginy de recerca preferit.
Much more information on Julian Days is available on the internet. A good starting point is the U. S. Naval Observatory. If that site is not available when you read this, try searching for Julian Day with your favourite search engine.
Normalment en un any hi ha 365 dies, segons el calendari, però resulta que un any verdader (pex;, una òrbita completa de la Terra al voltant del Sol, també anomenat un any tropical) és un xic més llarg que els 365 dies. En altres paraules, en el temps en el que la Terra completa un cicle orbital, gira rotacionalment 365, 24219 vegades. No us sorprengueu per això; no hi ha motiu per a esperar que els moviments rotatoris i orbitals de la Terra estiguin sincronitzats. De tota manera, això proboca que el marcar el temps en el calendari sigui un xic més complicat!
There are normally 365 days in one calendar year, but it turns out that a true year (ie;, a full orbit of the Earth around the Sun; also called a tropical year) is a little bit longer than 365 days. In other words, in the time it takes the Earth to complete one orbital circuit, it completes 365.24219 spin rotations. Do not be too surprised by this; there is no reason to expect the spin and orbital motions of the Earth to be synchronised in any way. However, it does make marking calendar time a bit awkward....
Què passaria si simplement s' ignorassin les 0, 24219 rotacions extra al final de l' any, i simplement es definís el calendari amb els 365 dies? El calendari és bàsicament una representació sobre el paper del progrés de la Terra al voltant del Sol. Si ignorem aquest excedent al final de cada any, aleshores amb el passar dels anys, la data del calendari s' aniria endarrerint en respecte a la posició verdadera de la Terra al voltant del Sol. En unes poques dècades, les dates dels solsticis i equinoccis haurien derivat notablement.
What would happen if we simply ignored the extra 0.24219 rotation at the end of the year, and simply defined a calendar year to always be 365.0 days long? The calendar is basically a charting of the Earth 's progress around the Sun. If we ignore the extra bit at the end of each year, then with every passing year, the calendar date lags a little more behind the true position of Earth around the Sun. In just a few decades, the dates of the solstices and equinoxes will have drifted noticeably.
De fet, anteriorment tots els anys tenien 365, 0 dies, i com a resultat el calendari va derivar de les estacions. A l' any 46 a. C., Juli Cèsar establí el calendari julià, el qual incorporava els primers anys bixests de la història. Es decretà que un de cada 4 anys tindria 366 dies, de manera que la durada d' un any era de 365, 25 dies de mitjana. Així que bàsicament es resolgué el problema de deriva del calendari.
In fact, it used to be that all years were defined to have 365.0 days, and the calendar drifted away from the true seasons as a result. In the year 46 BCE, Julius Caeser established the Julian Calendar, which implemented the world 's first leap years: He decreed that every 4th year would be 366 days long, so that a year was 365.25 days long, on average. This basically solved the calendar drift problem.
De tota manera, el problema no quedava completament resolt amb el calendari julià, atès que la llargària d' un any tropical no és de 365, 25 dies, sinó de 365, 24219 dies. D' aquesta manera encara existeix un problema de deriva, el que passa es que triga més en fer- se notable. Pel que, en 1582, el papa Gregori XIII instituí el Calendari gregorià, que era més o menys igual al julià, però amb una altra variable per a l' ajust de la deriva: Cada segle (aquells que acaben amb els dígits 00) només són bixests si a demés són divisibles entre 400. De manera que els anys 1700, 1800 i 1900 no foren bixests (encara ho haurien estat sota el calendari julià), mentre que l' any 2000 sí que ho fou. Aquest canvi fa que la llargària mitja d' un any sigui de 365, 2425 dies. I encara resta una petita deriva, però tan sols és de 3 dies cada 10. 000 anys! El calendari gregorià s' empra avui en dia com a calendari normal en la major part del món.
However, the problem was n't completely solved by the Julian calendar, because a tropical year is n't 365.25 days long; it 's 365.24219 days long. You still have a calendar drift problem, it just takes many centuries to become noticeable. And so, in 1582, Pope Gregory XIII instituted the Gregorian calendar, which was largely the same as the Julian Calendar, with one more trick added for leap years: even Century years (those ending with the digits 00) are only leap years if they are divisible by 400. So, the years 1700, 1800, and 1900 were not leap years (though they would have been under the Julian Calendar), whereas the year 2000 was a leap year. This change makes the average length of a year 365.2425 days. So, there is still a tiny calendar drift, but it amounts to an error of only 3 days in 10,000 years. The Gregorian calendar is still used as a standard calendar throughout most of the world.
Curiositat trivial: Quan el papa Gregori instituí el calendari gregorià, el calendari julià havia estat usat durant més de 1. 500 anys, i la data havia derivat més d' una setmana. El papa Gregori resincronitzà el calendari eliminant 10 dies! En 1582, el dia següent al 4 d' octubre fou el 15 d' octubre!
Fun Trivia: When Pope Gregory instituted the Gregorian Calendar, the Julian Calendar had been followed for over 1500 years, and so the calendar date had already drifted by over a week. Pope Gregory re-synchronised the calendar by simply eliminating 10 days: in 1582, the day after October 4th was October 15th!
Si us plau, cap d' aquestes corbes de lluminositat s' haurien d' usar MAI en la recerca, escrits, presentacions, publicacions, etc. El qual significa que només es poden emprar com a font d' informació addicional per a & kstars;. Aquests diagrames no han estat validats ni han passat els estrictes controls de les mesures de qualitat de la AVVSO. Estarem contents d' oferir- vos bones dades en brut simplement demanant- ho a http: // www. aavso. org/ adata/ onlinedata /.
Please not these light curves should NEVER be used in research, papers, presentations, publications, & etc;. They are only meant to be used as a source of info for & kstars;. They have not been validated and passed the AAVSO 's strict quality control measures. We will be glad to give you good raw data simply by requesting it at http: / /www. aavso. org/ adata/ onlinedata/.
Les estrelles variables són aquelles que canvien en lluminositat. Una corba de lluminositat és un diagrama sobre un cert temps de la lluminositat d' una estrella variable. Mirant una corba de lluminositat podreu veure com l' estrella s' ha comportat en el passat i intentar predir com es comportarà en el futur. Els astrònoms també usen aquestes dades per a modelar processos astrofísics en l' estrella. Això és important per ajudar- nos a comprendre com funcionen.
Variable stars are stars that change in brightness. A light curve is a plot of a variable star 's brightness over time. By looking at a light curve you can see how the star has behaved in the past and try to predict how it will behave in the future. Astronomers also use this data to model astrophysical processes in the star. This important to help us understand how stars work.
La AAVSO publica la llista completa d' estrelles variables que hi ha en el seu programa de monitorització. Aquest fitxer és actualitzat mensualment amb les estrelles variables descobertes recentment. Per a sincronitzar la llista que & kstars; usa amb la llista principal de la AAVSO, cliqueu en el botó Actualitza la llista que hi ha en el diàleg de la AAVSO. & kstars; intentarà connectar amb la base de dades de la AAVSO i descarregar- ne l' última llista.
The AAVSO publishes the full list of variable stars in their monitoring program. This file is updated monthly with newly discovered variable stars. To sync the list that & kstars; uses with the AAVSO master list, click on the Update List button in the AAVSO dialogue. & kstars; will then attempt to connect to the AAVSO database and download the latest list.
El gran flux de dades personalitzades proveïdes per l' AAVSO ha estat implementat a & kstars; per Aaron Price. Gràcies, Aaron!
The customised data stream provided by the AAVSO was implemented for & kstars; by Aaron Price. Thank you, Aaron!
La lluminositat és una quantitat molt fonamental en astronomia i astrofísica. Molt del que s' aprèn a sobre dels objectes celestes ve de l' anàlisi de la llum. Això es deu a que els processos de comprovació que ocorren a dins de les estrelles queden registrats i transmesos per la llum. La lluminositat es mesura en unitats d' energia per segon. Quan es quantifica la llum els astrònoms prefereixen usar Ergs, abans que Vats.
Luminosity is a very fundamental quantity in Astronomy and Astrophysics. Much of what is learnt about celestial objects comes from analysing their light. This is because the physical processes that occur inside stars gets recorded and transmitted by light. Luminosity is measured in units of energy per second. Astronomers prefer to use Ergs, rather than Watts, when quantifying luminosity.
Flux Colors i temperatures de les estrelles
Flux Star Colours and Temperatures
Fa 2500 anys, l' antic astrònom grec Hipparchus va classificar la brillantor de les estrelles visibles en una escala de l' 1 al 6. A les estrelles més brillants les anomenà de primera magnitud i a les més febles que va poder veure de sexta magnitud. Increïblement, dos mil· lenis i mig més tard, l' esquema de classificació d' Hipparchus segueix sent emprat pels astrònoms, enacara que des de llavors ha estat modernitzat i quantificat.
2500 years ago, the ancient Greek astronomer Hipparchus classified the brightnesses of visible stars in the sky on a scale from 1 to 6. He called the very brightest stars in the sky first magnitude, and the very faintest stars he could see sixth magnitude. Amazingly, two and a half millenia later, Hipparchus 's classification scheme is still widely used by astronomers, although it has since been modernised and quantified.
Si no enteneu les matemàtiques, aquesta fórmula tan sols diu que la magnitud d' una certa estrella (m) és diferent de la d' alguna estrella estàndard (m_ 0) per 2, 5 vegades el logaritme de la seva proporció de flux. El factor 2, 5* log significa que si la proporció de flux és 100, la diferència en magnituds serà de 5. Així doncs, una estrella de sexta magnitud és 100 vegades més feble que una de primera magnitud. El motiu pel que la simple classificació d' Hipparchus es tradueix a una funció relativament complexa és que l' ull humà respon logarítmicament a la llum.
If you do not understand the maths, this just says that the magnitude of a given star (m) is different from that of some standard star (m_0) by 2.5 times the logarithm of their flux ratio. The 2.5 *log factor means that if the flux ratio is 100, the difference in magnitudes is 5 mag. So, a 6th magnitude star is 100 times fainter than a 1st magnitude star. The reason Hipparchus 's simple classification translates to a relatively complex function is that the human eye responds logarithmically to light.
Una nota final: La magnitud normalment es mesura a través d' un filtre de color d' algun tipus i aquestes magnituds s' identifiquen per mitjà de la descripció del filtre (ead;, m_ V és la magnitud a través d' un filtre visual, el qual és verdos; m_ B és la magnitud a través d' un filtre blau; m_ pg és una magnitud mesurada gràcies a una placa fotogràfica, & etc;).
A final note: the magnitude is usually measured through a colour filter of some kind, and these magnitudes are denoted by a subscript describing the filter (ie;, m_V is the magnitude through a visual filter, which is greenish; m_B is the magnitude through a blue filter; m_pg is the photographic plate magnitude & etc;).
Com està fixat a l' horitzó local, les estrelles aparenten travessar el meridià local amb la rotació de la Terra. Podeu usar l 'ascensió recta i el temps sideral local d' un objecte per a determinar quan travessarà el nostre meridià local (veure angle horari).
Because it is fixed to the local Horizon, stars will appear to drift past the Local Meridian as the Earth spins. You can use an object 's Right Ascension and the Local Sidereal Time to determine when it will cross your Local Meridian (see Hour Angle).
La paral· laxi és el canvi aparent de la posició d' un objecte observat produïda per una variació en la posició de l' observador. Com a exemple, poseu la vostra mà al davant vostre amb el braç estès i observeu un objecte que es trobi al costat de l' habitació i que quedi al darrere de la vostra mà. Ara moveu el cap a la vostra espatlla dreta, i ara la vostra mà apareixerà a l' esquerra de l' objecte distant. Porteu el vostre cap cal a l' espatlla esquerra per a comprovar que en aquesta ocasió la mà apareixerà a la dreta de l' objecte distant.
Parallax is the apparent change of an observed object 's position caused by a shift in the observer 's position. As an example, hold your hand in front of you at arm 's length, and observe an object on the other side of the room behind your hand. Now tilt your head to your right shoulder, and your hand will appear on the left side of the distant object. Tilt your head to your left shoulder, and your hand will appear to shift to the right side of the distant object.
A causa de que la Terra orbita al voltant del Sol, observem el cel des d' una posició en constant moviment a l' espai. En conseqüència, és d' observar un cert efecte de paral· laxi anual, en la que les posicions dels objectes propers aparenten un balandreig provocat pel nostre moviment al voltant del Sol. Això fa que succeeixi, però les distàncies per a les estrelles més properes són tan grans que necessitareu fer acurades observacions amb un telescopi per a detectar- la Els astrònoms de la Grècia antiga tenien coneixement sobre la paral· laxi; ja que ells no podien observar una paral· laxi anual en les posicions de les estrelles, pel que arribaren a la conclusió que la Terra podria no estar en moviment al voltant del Sol. Del que no s' adonaren fou de que les estrelles estan milions de vegades més llunyanes que el Sol, de manera l' efecte de la paral· laxi és impossible de considerar a simple vista..
Because the Earth is in orbit around the Sun, we observe the sky from a constantly moving position in space. Therefore, we should expect to see an annual parallax effect, in which the positions of nearby objects appear to wobble back and forth in response to our motion around the Sun. This does in fact happen, but the distances to even the nearest stars are so great that you need to make careful observations with a telescope to detect it The ancient Greek astronomers knew about parallax; because they could not observe an annual parallax in the positions of stars, they concluded that the Earth could not be in motion around the Sun. What they did not realise was that the stars are millions of times further away than the Sun, so the parallax effect is impossible to see with the unaided eye..