natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Per a que & kstars; funcioni correctament, necessitareu & kde; > =3. 0 i & Qt; > =3. 0. A partir de la versió 1. 0, deixa de suportar- se & kde; 2. x.
In order to successfully run & kstars;, you need & kde; > =4.0 and & Qt; > =4.3.
Per a compilar & kstars;, haureu de tenir instal· lats els següents paquets:
To compile & kstars;, you will also have to have the following packages installed:
kdelibs- devel
kdelibs-devel
qt- devel
qt-devel
zlib- devel
zlib-devel
fam- devel
fam-devel
png- devel
png-devel
jpeg- devel
jpeg-devel
En el meu sistema, & kstars; usa uns 60 MB de memòria amb l' arranjament per omissió. La major part d' aquest ús es deu a la càrrega de les bases de dades dels objectes, en especial la base de dades de 40. 000 estrelles. És possible reduir substancialment el consum de memòria, reduint el límit de feblesa de les estrelles en la finestra de configuració. Per descomptat, si disposeu de prou memòria també el podeu incrementar per a mostrar unes 126. 000 estrelles. Quan & kstars; es troba en repòs, usa molts poca CPU, però consumirà tanta com puga en desplaçar o apropar la imatge.
On my system, & kstars; uses about 60 MB of system memory with the default settings. Most of this usage is due to the loaded object databases. You can dramatically reduce the memory footprint by reducing the faint limit for stars in the Configuration Window, or eliminating catalogs of objects (NGC, IC, comets, asteroids, & etc;). If & kstars; is idling, it uses very little CPU; but it will use as much as you have got when panning or zooming.
Per a compilar i instal· lar & kstars; al vostre sistema, introduïu el següent a la carpeta base de la distribució de & kstars; desempaquetada:
In order to compile and install & kstars; on your system, type the following in the base folder of the unpacked & kstars; distribution:
%. / configure -- prefix=$KDEDIR% make% make install
%. / configure --prefix=$KDEDIR% make% make install
Si us plau, no oblideu l' argument « prefix » a l' executar « configure ». Si la vostra variable d' entorn KDEDIR no està establerta, l' establirà l' argument « prefix » a la carpeta en el que estiga instal· lat el & kde;. Normalment això serà en / usr, / opt/ kde o / opt/ kde3. A més, assegureu- vos de que l' última passa la feu com a root.
Please do not forget the prefix argument to configure. If your KDEDIR variable is not set, set prefix to whatever folder & kde; is installed in: this is usually either / usr, / opt/ kde, or / opt/ kde3. Also, make sure you do the last step as root.
& kstars; usa autoconf i automake, així que no hauríeu de tenir problemes per a compilar- lo. Si els tinguéssiu, si us plau, informeu- ne a la llista de correu de & kstars; kstars- devel@ kde. org.
& kstars; uses autoconf and automake, so you should not have trouble compiling it. Should you run into problems please report them to the & kstars; mailing list kstars-devel@kde. org.
En aquest punt, no hi ha opcions de configuració o requisits especials. Si & kstars; informa que falten fitxers de dades, accediu al sistema com a root i copieu- los manualment des de kstars/ data / a $(KDEDIR) / apps/ kstars / (si no teniu privilegis de root, copieu- los a ~ /. kde/ share/ apps/ kstars /).
At this point, there are no special configuration options or requirements. If & kstars; complains that there are missing data files, become root and manually copy all files in kstars/ data/ to $(KDEDIR)/ apps/ kstars/ (If you do not have root privileges, copy them to ~/. kde/ share/ apps/ kstars/.)
autoconf (> =2. 5)
autoconf (> =2.5)
Eina Llunes de Júpiter
Jupiter Moons Tool
L' eina Llunes de Júpiter
The Jupiter Moons Tool
Aquesta eina mostra les posicions relatives a Júpiter de les seves quatre llunes més grans (Io, Europa, Ganímedes i Calisto), en funció del temps. El temps es traça verticalment; les unitats són dies i time=0. 0 es correspon al temps actual de la simulació. L' eix horitzontal mostra la compensació angular de la posició de Júpiter, en minuts d' arc. La compensació es mesura al llarg de la direcció de l' equador de Júpiter. La posició de cada lluna en funció del temps remunta una trajectòria sinusoïdal en el diagrama, així com les òrbites de la lluna al voltant de Júpiter. A cada pista se li assigna un color diferent per a distingir- la de les altres; les etiquetes de nom a la part superior de la finestra indiquen el color emprat per cada lluna.
This tool displays the positions of Jupiter's four largest moons (Io, Europa, Ganymede, and Callisto) relative to Jupiter, as a function of time. Time is plotted vertically; the units are days and time=0.0 corresponds to the current simulation time. The horizontal axis displays the angular offset from Jupiter's position, in arcminutes. The offset is measured along the direction of Jupiter's equator. Each moon's position as a function of time traces a sinusoidal path in the plot, as the moon orbits around Jupiter. Each track is assigned a different color to distinguish it from the others; the name labels at the top of the window indicate the color used by each moon.
El diagrama es pot manipular amb el teclat. L' eix del temps es pot expandre o comprimir usant les tecles + i -. El temps mostrat en el centre de la finestra es pot canviar amb les tecles [i].
The plot can be manipulated with the keyboard. The time axis can be expanded or compressed using the + and - keys. The time displayed at the center of the window can be changed with the keys.
El calendari julià és un mètode per a identificar la data actual mitjançant el compte del nombre de dies que han passat des d' una data passada i arbitrària. El nombre de dies s' anomena dia julià, abreujat com a DJ. L' orígen, DJ=0, és l' 1 de gener de 4713 a. C. (o 1 de gener de - 4. 712, a causa de que no va haver- hi un any 0). Els dies julians són molt útils perque fan que sigui molt fàcil determinar el nombre de dies entre dos esdeveniments simplement restant els números dels seus dies julians. Realitzar aquest càlcul amb el calendari normal (gregorià) és molt difícil, ja que els dies s' agrupen en mesos, que contenen un nombre variable de dies, complicat encara més per la presència d 'anys bixestos.
Julian Days are a way of reckoning the current date by a simple count of the number of days that have passed since some remote, arbitrary date. This number of days is called the Julian Day, abbreviated as JD. The starting point, JD=0, is January 1, 4713 BC (or -4712 January 1, since there was no year '0 '). Julian Days are very useful because they make it easy to determine the number of days between two events by simply subtracting their Julian Day numbers. Such a calculation is difficult for the standard (Gregorian) calendar, because days are grouped into months, which contain a variable number of days, and there is the added complication of Leap Years.
La conversió des del calendari estàndard (gregorià) a dies julians i viceversa és millor que sigui realitzada per un programa escrit concretament per a aquesta tasca, tals com la Calculadora astronòmica de & kstars;. De tota manera, per a qui puga estar interessat, aquest és un exemple simple de conversió d' un dia gregorià a un de julià:
Converting from the standard (Gregorian) calendar to Julian Days and vice versa is best left to a special program written to do this, such as the & kstars; Astrocalculator. However, for those interested, here is a simple example of a Gregorian to Julian day converter:
DJ = D - 32075 + 1461 * (A + 4800 + (M - 14) / 12) / 4 + 367 * (M - 2 - (M - 14) / 12 * 12) / 12 - 3 * ((Y + 4900 + (M - 14) / 12) / 100) / 4
JD = D - 32075 + 1461*( Y + 4800 + (M - 14) / 12) / 4 + 367*( M - 2 - (M - 14) / 12 * 12) / 12 - 3*( (Y + 4900 + (M - 14) / 12) / 100) / 4
a on D és el dia (1- 31), M és el mes (1- 12) i A és l' any (1801- 2099). Tingueu en compte que aquesta fórmula tan sols funciona per a dates entre els anys 1801 i 2099. Dates anteriors requereixen d' una transformació més complicada.
where D is the day (1-31), M is the Month (1-12), and Y is the year (1801-2099). Note that this formula only works for dates between 1801 and 2099. More remote dates require a more complicated transformation.
Un exemple de dia julià és: DJ 2440588, que correspon a l' 1 de gener de 1970.
An example Julian Day is: JD 2440588, which corresponds to 1 Jan, 1970.
Els dies julians també serveixen per a indicar l' hora, expressant aquesta com a fracció d' un dia complet, amb les 12 del migdia (no miganit) com a punt zero. D' aquesta manera, les 13: 00 de l' 1 de gener de 1970 serà el DJ 2440588. 125 (ja que les 13: 00 són tres hores després del migdia, i 3/ 24 = 0, 125 dies). Tingueu prensent que el dia julià sempre ve determinat pel temps universal i no pel local.
Julian Days can also be used to tell time; the time of day is expressed as a fraction of a full day, with 12:00 noon (not midnight) as the zero point. So, 3:00 pm on 1 Jan 1970 is JD 2440588.125 (since 3:00 pm is 3 hours since noon, and 3/ 24 = 0.125 day). Note that the Julian Day is always determined from Universal Time, not Local Time.
Els astrònoms usen certs dies julians com a punts de referència importants, anomenats èpoques. Una de las èpoques més usada s' anomena J2000, i és el dia julià corresponent a l' 1 de gener de 2000, a les 12: 00 del migdia = DJ 2451545. 0.
Astronomers use certain Julian Day values as important reference points, called Epochs. One widely-used epoch is called J2000; it is the Julian Day for 1 Jan, 2000 at 12:00 noon = JD 2451545.0.
Molta més informació sobre els dies julians està disponible en la Internet. Un bon punt per a començar és el U. S. Naval Observatory (Observatori naval EUA). Si aquest lloc no es troba disponible quan llegiu això, introduïu Julian Day en el vostre enginy de recerca preferit.
Much more information on Julian Days is available on the internet. A good starting point is the U. S. Naval Observatory. If that site is not available when you read this, try searching for Julian Day with your favorite search engine.
La Terra té dos components principals de moviment. El primer és el gir en el seu eix rotacional; un gir complet trigarà un dia a completar- se. El segon, és l' òrbita al voltant del Sol; una rotació orbital trigarà un any a completar- se.
The Earth has two major components of motion. First, it spins on its rotational axis; a full spin rotation takes one Day to complete. Second, it orbits around the Sun; a full orbital rotation takes one Year to complete.
Normalment en un any hi ha 365 dies, segons el calendari, però resulta que un any verdader (pex;, una òrbita completa de la Terra al voltant del Sol, també anomenat un any tropical) és un xic més llarg que els 365 dies. En altres paraules, en el temps en el que la Terra completa un cicle orbital, gira rotacionalment 365, 24219 vegades. No us sorprengueu per això; no hi ha motiu per a esperar que els moviments rotatoris i orbitals de la Terra estiguin sincronitzats. De tota manera, això proboca que el marcar el temps en el calendari sigui un xic més complicat!
There are normally 365 days in one calendar year, but it turns out that a true year (ie;, a full orbit of the Earth around the Sun; also called a tropical year) is a little bit longer than 365 days. In other words, in the time it takes the Earth to complete one orbital circuit, it completes 365.24219 spin rotations. Do not be too surprised by this; there is no reason to expect the spin and orbital motions of the Earth to be synchronized in any way. However, it does make marking calendar time a bit awkward....
Què passaria si simplement s' ignorassin les 0, 24219 rotacions extra al final de l' any, i simplement es definís el calendari amb els 365 dies? El calendari és bàsicament una representació sobre el paper del progrés de la Terra al voltant del Sol. Si ignorem aquest excedent al final de cada any, aleshores amb el passar dels anys, la data del calendari s' aniria endarrerint en respecte a la posició verdadera de la Terra al voltant del Sol. En unes poques dècades, les dates dels solsticis i equinoccis haurien derivat notablement.
What would happen if we simply ignored the extra 0.24219 rotation at the end of the year, and simply defined a calendar year to always be 365.0 days long? The calendar is basically a charting of the Earth's progress around the Sun. If we ignore the extra bit at the end of each year, then with every passing year, the calendar date lags a little more behind the true position of Earth around the Sun. In just a few decades, the dates of the solstices and equinoxes will have drifted noticeably.
De fet, anteriorment tots els anys tenien 365, 0 dies, i com a resultat el calendari va derivar de les estacions. A l' any 46 a. C., Juli Cèsar establí el calendari julià, el qual incorporava els primers anys bixests de la història. Es decretà que un de cada 4 anys tindria 366 dies, de manera que la durada d' un any era de 365, 25 dies de mitjana. Així que bàsicament es resolgué el problema de deriva del calendari.
In fact, it used to be that all years were defined to have 365.0 days, and the calendar drifted away from the true seasons as a result. In the year 46 BCE, Julius Caeser established the Julian Calendar, which implemented the world's first leap years: He decreed that every 4th year would be 366 days long, so that a year was 365.25 days long, on average. This basically solved the calendar drift problem.
De tota manera, el problema no quedava completament resolt amb el calendari julià, atès que la llargària d' un any tropical no és de 365, 25 dies, sinó de 365, 24219 dies. D' aquesta manera encara existeix un problema de deriva, el que passa es que triga més en fer- se notable. Pel que, en 1582, el papa Gregori XIII instituí el Calendari gregorià, que era més o menys igual al julià, però amb una altra variable per a l' ajust de la deriva: Cada segle (aquells que acaben amb els dígits 00) només són bixests si a demés són divisibles entre 400. De manera que els anys 1700, 1800 i 1900 no foren bixests (encara ho haurien estat sota el calendari julià), mentre que l' any 2000 sí que ho fou. Aquest canvi fa que la llargària mitja d' un any sigui de 365, 2425 dies. I encara resta una petita deriva, però tan sols és de 3 dies cada 10. 000 anys! El calendari gregorià s' empra avui en dia com a calendari normal en la major part del món.
However, the problem was n't completely solved by the Julian calendar, because a tropical year is n't 365.25 days long; it's 365.24219 days long. You still have a calendar drift problem, it just takes many centuries to become noticeable. And so, in 1582, Pope Gregory XIII instituted the Gregorian calendar, which was largely the same as the Julian Calendar, with one more trick added for leap years: even Century years (those ending with the digits 00) are only leap years if they are divisible by 400. So, the years 1700, 1800, and 1900 were not leap years (though they would have been under the Julian Calendar), whereas the year 2000 was a leap year. This change makes the average length of a year 365.2425 days. So, there is still a tiny calendar drift, but it amounts to an error of only 3 days in 10,000 years. The Gregorian calendar is still used as a standard calendar throughout most of the world.
Curiositat trivial: Quan el papa Gregori instituí el calendari gregorià, el calendari julià havia estat usat durant més de 1. 500 anys, i la data havia derivat més d' una setmana. El papa Gregori resincronitzà el calendari eliminant 10 dies! En 1582, el dia següent al 4 d' octubre fou el 15 d' octubre!
Fun Trivia: When Pope Gregory instituted the Gregorian Calendar, the Julian Calendar had been followed for over 1500 years, and so the calendar date had already drifted by over a week. Pope Gregory re-synchronized the calendar by simply eliminating 10 days: in 1582, the day after October 4th was October 15th!
Aaron Price
Aaron Price
aavso@ aavso. org
aavso@aavso. org
Corbes de lluminositat de l' AAVSO
AAVSO Light Curves
Generador de corbes de lluminositat de l' AAVSO
AAVSO Lightcurve Generator
L' eina Corbes de lluminositat de l' AAVSO
The AAVSO Lightcurves Tool
Corbes de lluminositat de l' AAVSO
AAVSO Lightcurves
& kstars; pot mostrar corbes de lluminositat per a estrelles variables des del programa d' observació de la American Associaton of Variable Star Observes (AAVSO). Aquest programa monitoritza al voltant de 6. 000 estrelles variables i consisteix en 10 milions d' observacions després de gairebé un segle. & kstars; descarrega les últimes dades des de la base de dades de la AAVSO via Internet, de manera que per a emprar aquesta eina es requereix una connexió a xarxa.
& kstars; can display light curves for variable stars from the observing program of the American Association of Variable Star Observers (AAVSO). This program monitors over 6,000 variable stars and consists of 10 million observations going back almost a century. & kstars; downloads the very latest data directly from the AAVSO database via the Internet, so a network connection is required to use this tool.
Per emprar l' eina, seleccioneu una estrella variable segons la designació o el nom en el plafó esquerra i establiu les dates d' inici i fi que es dibuixaran. En el plafó dret, seleccioneu el tipus de dades que s' haurien de dibuixar (veure a sota). Quan hàgiu fet les vostres seleccions, premeu el botó Obtenir corba. & kstars; connectarà automàticament amb el servidor de l' AAVSO, el qual generarà el diagrama corba de lluminositat i l' enviarà cap al vostre ordinador per a mostrar- lo. A sota es mostra el dibuix d' un diagrama de corba de lluminositat:
To use the tool, select a variable star either by designation or name in the left panel, and set the start and end dates to be plotted. In the right panel, select the type of data that should be plotted (see below). When you have made you selections, press the Retrieve Curve button. & kstars; will automatically connect to the AAVSO server, which will generate the lightcurve plot and send it to your computer for display. A sample lightcurve plot is shown below:
Una mostra de corba de lluminositat
A Sample Lightcurve
Mostra de corba de lluminositat
Sample Lightcurve
Si us plau, cap d' aquestes corbes de lluminositat s' haurien d' usar MAI en la recerca, escrits, presentacions, publicacions, etc. El qual significa que només es poden emprar com a font d' informació addicional per a & kstars;. Aquests diagrames no han estat validats ni han passat els estrictes controls de les mesures de qualitat de la AVVSO. Estarem contents d' oferir- vos bones dades en brut simplement demanant- ho a http: // www. aavso. org/ adata/ onlinedata /.
Please not these light curves should NEVER be used in research, papers, presentations, publications, & etc;. They are only meant to be used as a source of info for & kstars;. They have not been validated and passed the AAVSO's strict quality control measures. We will be glad to give you good raw data simply by requesting it at http: / /www. aavso. org/ adata/ onlinedata/.
Preguntes específiques quant a les corbes de lluminositat es poden enviar a aavso@ aavso. org.
Specific questions about the data in the light curves can be sent to aavso@aavso. org.
Quant a estrelles variables
About Variable Stars
Les estrelles variables són aquelles que canvien en lluminositat. Una corba de lluminositat és un diagrama sobre un cert temps de la lluminositat d' una estrella variable. Mirant una corba de lluminositat podreu veure com l' estrella s' ha comportat en el passat i intentar predir com es comportarà en el futur. Els astrònoms també usen aquestes dades per a modelar processos astrofísics en l' estrella. Això és important per ajudar- nos a comprendre com funcionen.
Variable stars are stars that change in brightness. A light curve is a plot of a variable star's brightness over time. By looking at a light curve you can see how the star has behaved in the past and try to predict how it will behave in the future. Astronomers also use this data to model astrophysical processes in the star. This important to help us understand how stars work.
Les dades
The Data
Aquest és un resum dels diversos tipus de dades disponibles en les corbes de lluminositat:
Here is a summary of the various types of data available in the light curves:
Observació visual: Aquesta és l' observació d' una estrella variable amb un telescopi regular. Principalment significa que l' observador distingeix l' estrella a Y lluminositat sobre la data i hora X.
Visual Observation: This is an observation of a variable star by an observer with a regular telescope. It means that an observer saw the star at Y brightness on X date and time.
Més feble que: Algunes vegades l' estrella és massa feble per a ser vista per l' observador. Quan succeeix això, l' observador informa de l' estrella més feble vista en el camp. Aquestes s' anomenen més febles que atès que l' estrella variable era més feble que la lluentor informada.
Fainter than: Sometimes the star is too faint to be seen by the observer. When that happens, the observer reports the faintest star seen in the field. These are called fainter thans because the variable star was fainter than the brightness reported.
Promig: Aquest és un promig calculat a partir de totes les dades informades. El número binari indica a l' ordinador quants dies usar per a calcular cada promig. Això és necessari ajustar- ho en base al nombre d' observacions. Les barres d' error representen el sigma 1 estàndard de la desviació d' error.
Average: This is a computed running average of all the data reported. The bin number tells the computer how many days to use in each average calculation. This will need to be adjusted based on the frequency of observations. The error bars represent the 1 sigma standard deviation of error.
CCDV: Aquestes són les observacions difoses emprant un CCD amb un filtre Johnson V. Les observacions CCDV tendeixen a ser més exactes que la visual (però no sempre!).
CCDV: These are observations reported using a CCD with a Johnson V filter. CCDV observations tend to be more accurate than visual (but not always).
CCDB: Observacions CCD amb un filtre Johnson B.
CCDB: CCD observations with a Johnson B filter.
CCDI: Observacions CCD amb un filtre Cousins Ic.
CCDI: CCD observations with a Cousins Ic filter.
CCDR: Observacions CCD amb un filtre Cousins R.
CCDR: CCD observations with a Cousins R filter.
Dades discrepants: Aquestes són unes dades que han estat etiquetades per un membre pertanyent a la AAVSO com a dades discrepants tot seguint les regles HQ per a la validació de dades. Per a més informació contacteu amb aavso@ aavso. org.
Discrepant Data: This is data that has been flagged by an AAVSO staff member as being discrepant following HQ rules for data validation. Contact aavso@aavso. org for more information.
Dates: La base de dades d' observació de corbes de lluminositat estan basades sobre una actualització de cada 10 minuts de manera que podreu obtenir dades properes al temps real. Ara mateix les dades de corbes de lluminositat tan sols estan disponibles des de 1961, però és probable que en el futur aquesta base de dades sigui ampliada.
Dates: The observational database the light curves are based on is updated every 10 minutes so you can get data in near real-time. Right now light curve data is only available back to 1961, but this will likely be expanded further back in time in the future.
Actualitzant la vostra còpia local d' estrelles variables
Updating your local copy of Variable Stars
La AAVSO publica la llista completa d' estrelles variables que hi ha en el seu programa de monitorització. Aquest fitxer és actualitzat mensualment amb les estrelles variables descobertes recentment. Per a sincronitzar la llista que & kstars; usa amb la llista principal de la AAVSO, cliqueu en el botó Actualitza la llista que hi ha en el diàleg de la AAVSO. & kstars; intentarà connectar amb la base de dades de la AAVSO i descarregar- ne l' última llista.
The AAVSO publishes the full list of variable stars in their monitoring program. This file is updated monthly with newly discovered variable stars. To sync the list that & kstars; uses with the AAVSO master list, click on the Update List button in the AAVSO dialog. & kstars; will then attempt to connect to the AAVSO database and download the latest list.