natgillin/translations-raw huggingface dataset:
El servei es cobria amb 4 locomotores batejades amb els noms de Mataró, Barcelona, Catalunya i Besòs, que van costar dues mil lliures esterlines. 
The service was covered by four locomotives christened with the names of Mataró, Barcelona, Catalunya and Besòs, which cost two thousand British pounds.
La rèplica d'un dels primers trens es pot veure al Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú i tots els primers diumenges de mes s'encén la locomotora de vapor Mataró. 
The replica of one of the first trains can be seen at the railway museum in Vilanova i la Geltrú and every first Sunday of the month, the steam locomotive Mataró is started up.
Aquesta línia es va construir gràcies a l'impuls dels industrials catalans Miquel Biada i Bunyol i Josep M. Roca. 
The line was built thanks to the initiative of the Catalan industrialists Miquel Biada i Bunyol and Josep M. Roca.
La major dificultat va ser perforar el túnel de Montgat, el primer d'Espanya. 
The greatest difficulty was perforating the tunnel of Montgat, the first in Spain.
L'ample de via que es va triar va ser el de sis peus castellans, equivalents a 1.672 mm, mesura superior a la resta de xarxes ferroviàries d'Europa. 
The width of the track chosen was six Spanish feet, equivalent to 1,672 mm, a larger size than the rest of the railway network in Spain.
Posteriorment la línia de Mataró es prolongà fins a Arenys de Mar l'any 1857, arribà fins a Tordera el 1859 i finalment a Maçanet - Massanes el 1861. 
Later the Mataró line was extended to Arenys de Mar in 1857, arriving in Tordera in 1859 and finally in Maçanet - Massanes in 1861.
L'any 1948 la línia va celebrar el centenari del ferrocarril i el mateix any es va electrificar el trajecte fins a Mataró, una millora que s'estendria els següents anys a la totalitat de la línia. 
In 1948, the line celebrated the centenary of the railway and the same year the stretch to Mataró was electrified, which was an improvement that was to spread in the following years to the rest of the line.
Els viatgers de l'R1 de Rodalia de Barcelona poden aprofitar ofertes com el Bus Turístic de Barcelona, els parcs aquàtics Illa Fantasia a Premià de Mar i Water World a Blanes. 
Passengers of the R1 of Rodalies de Barcelona can take advantage of offers such as the Bus Turístic de Barcelona and the water parks of Illa Fantasia in Premià de Mar and Water World in Blanes.
Des de Blanes es poden desplaçar també en autobús al cor de la Costa Brava, fins a Lloret de Mar, amb l'intercanvi Tren + Bus. 
From Blanes, passengers can also travel by coach to the heart of the Costa Brava, up to Lloret de Mar, with the interchange Train + Bus.
Durant un dia poden baixar i pujar en aquesta estació 16.340 * viatgers. 
In a single day, 16.340 * passengers can use this station.
A la història de l'actual línia R2 es distingeixen tres etapes molt diferenciades: secció nord, secció sud i ramal de l'aeroport. 
There are three very different stages in the history of the present R2 line: north section, south section and the airport branch.
Els orígens de la secció nord d'aquesta línia es remunten al 1854, quan es va inaugurar la primera secció des de Barcelona fins a Granollers. 
The origins of the north section of this line go back to 1854, with the inauguration of the first section from Barcelona to Granollers.
Al llarg del temps la línia ha estat modernitzada amb actuacions tan destacables com la seva electrificació a partir dels anys 50 o la nova travessia urbana de Girona. 
Over time, the line has been modernized with such important works as its electrification starting in the nineteen fifties and the new urban railway line in Gerona.
Per la seva part, els orígens de la secció sud es remunten al 1881 amb l'entrada en servei de la línia de Barcelona a Vilanova, que s'iniciava originàriament al Port de Barcelona i servia aquella població després de travessar, per mitjà de nombrosos túnels, el massís del Garraf. 
The origins of the southern section go back to 1881 with the launch of the line from Barcelona to Vilanova, which originally started at the Barcelona port and which provided service to the population after crossing, through several tunnels, the hills of El Garraf.
Es poden realitzar comunicacions sobre requisits d'accessibilitat (article 10.2.a del Reial Decret 1112/2018), a través de la següent bústia de contacte. 
You may send communications regarding the accessibility requirements (Article 10.2.a) of Royal Decree 1112/2018 of September 7, through the following Contact mailbox.
El ramal de l'aeroport va ser inaugurat el 1975 com una nova línia llançadora que comunicava directament el centre de Barcelona (estació de Sants) amb l'aeroport, encara que posteriorment s'hi afegirien noves parades a Bellvitge i al Prat de Llobregat. 
The airport branch was inaugurated in 1975 as a new shuttle service that directly connected the centre of Barcelona (Sants Station) with the airport, although later new stops in Bellvitge and El Prat de Llobregat were added.
Avui dia el servei del ramal es troba integrat dins els serveis de l'R2 Nord, i molts trens provinents de Sant Celoni i Maçanet, després de travessar la ciutat de Barcelona, quan arriben a l'estació del Prat de Llobregat es deriven a un curt ramal de via única que arriba fins a la T2 de l'aeroport. 
Today, the service of this branch is integrated within the services of the R2 Nord, and many trains coming from Sant Celoni and Maçanet, after crossing the city of Barcelona, when they arrive at the El Prat de Llobregat station, move off on to a short branch of one way track that goes to T2 of the airport.
Actualment hi ha el projecte d'un nou ramal, amb un túnel de nova construcció sota les pistes, que servirà les dues terminals de l'aeroport. 
A project for a new branch is underway, with a new tunnel under the runways that will provide service to the two airport terminals.
Pel que fa a l'oferta d'oci vinculada a l'R2, a Sitges les escoles poden gaudir del Cinetren. 
Thanks to the R2, in Sitges schools can enjoy the Cinetren.
Fins al Museu es pot viatjar amb el Bitllet Combinat. 
You can travel to the Museum using the Combined Ticket.
L'R2 compta amb els següents recorreguts comercials i freqüències que varien tenint en compte si són hores punta, aquelles en què hi ha més passatgers coincidint amb els horaris de la jornada laboral, o hores vall, en les quals el nombre de passatges disminueix: 
The R2 has the following commercial routes and frequencies that vary according to whether they run at peak hour, (times at which there are more passengers coinciding with the timetable of the working day), or off-peak hours, in which the number of passengers decreases:
Sant Vicenç de Calders - Estació de França: Un tren cada 15 minuts en hora punta i un cada 30 minuts en hora vall 
Sant Vicenç de Calders - Estació de França: One train every 15 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: Un tren cada 10 minuts en hora punta i un cada 15 minuts en hora vall 
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: One train every 15 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Aeroport - Sant Celoni/Maçanet Massanes: Un tren cada 30 minuts 
Aeroport - Sant Celoni/Maçanet Massanes: One train every 30 minutes
*Dades oficials de l'Estudio de Aforos Nov. 
*Official data from Estudio de Aforos Nov. 2018
Posteriorment la línia seria prolongada fins a Maçanet l'any 1860 i arribaria a Girona el 1862. 
Later, the line was extended to Maçanet in 1860 and arrived in Girona in 1862.
Posteriorment la línia seria ampliada fins a Calafell (1882) i Valls (1883) i enllaçaria amb les línies de Tarragona i Lleida. 
Later, the line was extended to Calafell (1882) and Valls (1883) and linked with the lines of Tarragona and Lleida.
I si encara es volen aprendre més coses sobre el tren i la seva història, present i futur, davant de l'estació de Vilanova i la Geltrú es pot visitar el Museu del Ferrocarril que és un dels espais dedicats al tren més importants d'Europa. 
And if you still want to learn more about the train and its history, its past and its future, in front of the Vilanova i la Geltrú station you can visit the Railway Museum which is one of Europe's most important train museums.
L'R2 de Rodalia de Barcelona té un traçat nord-sud amb una longitud total de 130,7 quilòmetres i serveix un total de set comarques en el seu recorregut. 
The R2 of Rodalies de Barcelona runs north-south with a total length of 130.7 kilometres and covers a total of seven regions on its route.
Aquesta línia enllaça Sant Vicenç de Calders amb Maçanet-Massanes i conforma realment tres serveis diferents: 
This line links Sant Vicenç de Calders with Maçanet-Massanes and offers three different services:
Horari: dilluns i dimecres de 9.00 a 14.00 hores. 
Hours: Monday to Wednesday, 9 am to 2 pm.
Castelldefels - Granollers Centre: Un tren cada 10 minuts en hora punta i cada 30 minuts en hora vall 
Castelldefels - Granollers Centre: One train every 10 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: Un tren cada 10 minuts en hora punta i un cada 15 minuts en hora vall 
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: One train every 10 minutes at peak hour and every 15 minutes at off-peak hours
L'R2 és una de les línies amb més viatgers de tota la xarxa de Rodalia de Barcelona: en un dia laborable hi arriben a passar 133.619 * usuaris, motiu per el qual s'utilitzen trens de dos pisos amb més capacitat. 
The R2 is one of the most popular lines within the Barcelona suburban railway: on a weekday 133.619 * passengers use the line, for this reason, double-decker trains are used.
En aquesta línia, l'estació de Vilanova i la Geltrú és la que té més trànsit de viatgers. 
The station of Vilanova i la Geltrú on this line is the most transited.
Actualment a l'R2 circulen un total de 261 trens cada dia laborable de la sèrie 447, de les sèries 450-451 i del tipus Civia (sèries 463-464-465). 
Currently on the R2 a total of 261 trains of the 477 series, of the 450-451 series and of the Civia type (series 463-464-465) run on each weekday.
L'R2 en xifres 
R2 in figures
Longitud de la línia: 130,7 km 
Length: 130.7 km
Nombre d'estacions: 34 
Number of stations: 34
Línies amb què connecta: 
Lines with which it connects:
Viatgers/dia: 133.619 viatgers* 
Passengers/day: 133.619 passengers*
Nombre de circulacions: 261 trens/dia laborable 
Number of trains running: 261 trains/weekday
La necessitat de connectar amb la xarxa ferroviària europea determinaria la construcció d'una nova prolongació fins a Figueres (1877) i fins a Portbou (1878) on des de llavors (i fins l'entrada en servei de la nova línia d'alta velocitat) es realitza l'enllaç amb la xarxa ferroviària francesa. 
The need to connect with the European railway network prompted the construction of a new extension to Figueres (1877) and to Portbou (1878) where since then (and until high speed the launch of the new line) connections have been made with the French railway network.
L'R3 de Rodalia de Barcelona és una línia nord-sud que comunica l'àrea de Barcelona amb el Pirineu. 
The R3 of Barcelona suburban railway is a north-south line that connects the area of Barcelona with the Pyrenees.
El seu trajecte s'inicia a l'Hospitalet de Llobregat i després de servir Barcelona i les poblacions del Vallès i Osona (Montcada, Granollers, Vic) es dirigeix cap al Pirineu per comunicar Ripoll, Ribes de Freser, Puigcerdà i la Tor de Querol, a la Catalunya Nord. 
Its route starts in L'Hospitalet de Llobregat and after crossing Barcelona and the towns in El Vallès and Osona (Montcada, Granollers, Vic) it travels towards the Pyrenees to connect Ripoll, Ribes de Freser, Puigcerdà and La Tor de Querol to the French Catalonia.
Aquest darrer tram és conegut com a Ferrocarril Transpirinenc. 
This last stretch is known as the Trans-Pyrenees Railway.
Actualment la línia encara conserva moltes característiques del seu traçat original, com les seccions de via única a partir de Montcada Bifurcació, però hi ha el projecte de convertir a via doble el tram fins a Vic. 
The line still conserves many features of its original route, such as the one-way stretch after Montcada Bifurcació, but a project is underway to convert the line up to Vic into a two-way stretch.
Els trens d'aquesta línia poden tenir com a estacions terme al nord: Granollers-Canovelles, la Garriga i Vic si són serveis de Rodalia, i fins aRipoll, Ribes de Freser, Puigcerdà o la Tor de Querol pel que fa a la línia del Transpirinenc. 
The trains on this line may have terminal stations in the north, such as Granollers-Canovelles, La Garriga, Vic and Ripoll if they are suburban railway services, and to Ribes de Freser, Puigcerdà or La Tor de Querol in the case of the Trans-Pyrenees Railway.
Alhora, assessoren a altres institucions que ho sol·liciten en qüestions de gestió documental. 
They also advise other institutions on issues relating to document management.
Així, a l'estació de Ribes de Freser enllaça amb el Cremallera de Núria, mentre que a l'estació internacional de la Tor de Querol connecta amb la xarxa ferroviària francesa (SNCF), tant amb la línia fins a Tolosa, com amb el Tren Groc de la Cerdanya, un tren turístic de via estreta que recorre paratges de gran bellesa. 
Thus, the station of Ribes de Freser connects with the Cremallera de Núria, while the international station of La Tor de Querol connects with the French railway network (SNCF), with the line to Tolosa, as well as with the Tren Groc de la Cerdanya, a tourist train running on a narrow track that runs through picturesque countryside.
L'Hospitalet-Granollers Canovelles/la Garriga: Un tren cada 20 minuts en hora punta i un tren cada 30 minuts en hora vall 
L'Hospitalet-Granollers Canovelles/la Garriga: One train every 20 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
L'Hospitalet-Vic: Un tren cada 30 minuts 
L'Hospitalet-Vic: One train every 30 minutes
L'Hospitalet-Ripoll/Ribes de Freser: Cal consultar horari 
L'Hospitalet-Ripoll/Ribes de Freser: See timetable
L'Hospitalet-Puigcerdà/la Tor de Querol: Cal consultar horari 
L'Hospitalet-Puigcerdà/la Tor de Querol: See timetable
Poden viatjar-hi uns 27.422 * passatgers en dia laborable. 
Passengers per year and around 27.422 * passengers use it on a weekday.
En el tram de l'Hospitalet de Llobregat fins a Vic són 24.506 viatgers/dia laborable i en el de Vic fins a la Tor de Querol, 2.916 viatgers/dia laborable. 
On the stretch from L'Hospitalet de Llobregat to Vic there are 24.506 passengers/weekday and on the line from Vic to La Tor de Querol, 2.916 passengers/weekday.
Actualment a l'R3 circulen una mitjana de 76 trens cada dia laborable de la sèrie 447. 
Currently on the R3 an average of 76 trains of the 447 series run on a weekday.
L'R3 en xifres 
R3 in figures
Longitud: 77 km fins a Vic, 165,9 km fins la Tor de Querol 
Length: 77 km to Vic, 165.9 km to la Tor de Querol
Nombre d'estacions: 20 fins a Vic, 34 fins a la Tor de Querol 
Number of stations: 20 up to Vic, 34 up to La Tor de Querol
Viatgers/dia: 27.422 viatgers* 
Passengers/day: 27.422 passengers*
Nombre de circulacions: 76 trens/dia laborable 
Number of trains running: 76 trains/weekday
La història de la línia de Barcelona a Ripoll, Puigcerdà i la Tor de Querol té dues etapes molt diferenciades, amb l'estació de Ripoll com a nexe d'unió. 
The history of the Barcelona to Ripoll, Puigcerdà and La Tor de Querol line has two very different stages, with the station of Ripoll as the axis.
La primera es remunta a mitjan segle XIX, quan la necessitat de connectar els jaciments carbonífers d'Ogassa amb les noves indústries de Barcelona va determinar la construcció de la línia ferroviària de Barcelona a Ripoll i Sant Joan de les Abadesses, que disposaria d'un ramal fins les instal·lacions mineres. 
The first stage goes back to the middle of the nineteenth century, when the need to connect the coal fields of Ogassa with the new industries in Barcelona prompted the construction of the railway line from Barcelona to Ripoll and Sant Joan de les Abadesses, which would provide a branch to the mining installations.
El nou ferrocarril entrà en servei en successives etapes: de Granollers a Vic (1875), de Vic a Torelló i de Torelló a Sant Quirze de Besora (1879), de Sant Quirze de Besora a Ripoll i de Ripoll a Sant Joan de les Abadesses (1880). 
The new railway opened in the following stages: from Granollers to Vic (1875), from Vic to Torelló and from Torelló to Sant Quirze de Besora (1879), from Sant Quirze de Besora to Ripoll and from Ripoll to Sant Joan de les Abadesses (1880).
Posteriorment es va construir una nova línia directa per la part sud entre Granollers i Montcada, ja que fins llavors els trens de Sant Joan utilitzaven el traçat de la línia de Girona entre Granollers i Barcelona. 
Later on a new direct line was built further south between Granollers and Montcada, as until then the trains from Sant Joan used the stretch of line from Gerona between Granollers and Barcelona.
Cal esmentar que la secció entre Ripoll i Sant Joan de les Abadesses va ser clausurada els anys 80 i convertida en via verda. 
It should be mentioned that the section between Ripoll and Sant Joan de les Abadesses was closed during the nineteen eighties and was transformed into a "via verda".
Per la seva part, la línia de Ripoll a Puigcerdà, el denominat Ferrocarril Transpirinenc, va néixer amb la idea de comunicar amb la xarxa francesa, però la dificultat de les seves obres en va endarrerir molts anys la construcció. 
The Ripoll to Puigcerdà line, the so-called Trans-Pyrenees Railway, was launched with the idea of connecting with the French network, but the complexity of the work delayed construction for many years.
El primer tram de Ripoll a Ribes de Freser es va inaugurar el 1919, però el tram més complex, entre Ribes de Freser i la Molina (amb els túnel de Toses i el túnel helicoïdal denominat del Cargol) no entraria en servei fins el 1922, si bé la línia arribà ja a Puigcerdà a finals d'aquell mateix any. 
The first stretch from Ripoll to Ribes de Freser was inaugurated in 1919, but the most complex stretch, between Ribes de Freser and La Molina (with the Toses tunnel and the helicoidal tunnel called El Cargol, in other words, the Snail) was not launched until 1922, although the line already reached Puigcerdà by the end of that year.
El 1929 el traçat s'amplià fins l'estació internacional de la Tor de Querol per enllaçar amb la nova línia transpirinenca francesa (Línia del Pimorent) i amb el ferrocarril de via estreta de Vilafranca del Conflent (El Tren Groc). 
In 1929, the stretch was extended to the international station of La Tor de Querol to connect with the new French trans-Pyrenees line (Pimorent Line) and with the narrow track railway of Vilafranca del Conflent (El Tren Groc).
Textos redactats amb la col·laboració de Carles Salmerón i Bosch i del Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. 
Text written in collaboration with Carles Salmerón i Bosch.
L'R4 de Rodalia de Barcelona és una línia perimetral que comunica la Catalunya Central amb Barcelona i el Penedès. 
The R4 of Barcelona suburban railway is a perimeter line that connects Central Catalonia with Barcelona and El Penedès region.
El seu recorregut s'inicia a Manresa, passa per Terrassa i Sabadell, travessa la ciutat de Barcelona per les estacions de Plaça de Catalunya i Sants, i es dirigeix cap al Baix Llobregat i el Penedès, on serveix poblacions com Martorell, Sant Sadurní d'Anoia, Vilafranca del Penedès i el Vendrell, per finalitzar a Sant Vicenç de Calders. 
Its route starts in Manresa, passes through Terrassa and Sabadell, crosses the city of Barcelona through the stations of Plaça de Catalunya and Sants, and goes to Baix Llobregat and El Penedès, where it provides service to towns such as Martorell, Sant Sadurní d'Anoia, Vilafranca del Penedès and El Vendrell, to end up in Sant Vicenç de Calders.
És la línia més llarga de la xarxa de Rodalies amb un total de 143 km. 
It is the longest line in the Rodalies network with a total of 143 km.
Sant Vicenç de Calders/Vilafranca del Penedès-Manresa: Un tren cada 15 minuts en hora punta i un cada 30 minuts en hora vall 
Sant Vicenç de Calders/Vilafranca del Penedès-Manresa: One train every 15 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Martorell/l'Hospitalet-Terrassa: Un tren cada 8 minuts en hora punta i un cada 15 minuts en hora vall 
Martorell/l'Hospitalet-Terrassa: One train every 8 minutes at peak hour and every 15 minutes at off-peak hours
L'R4, és una de les línies amb més trànsit de la xarxa de Rodalia de Barcelona, ja que és utilitzada per uns 134.213 * viatgers de mitjana cada dia laborable. 
The R4 is one of the most transited lines in the Barcelona suburban railway as it is used annually by 134.213 * passengers per weekday.
Actualment a l'R4 circulen una mitjana de 162 trens cada dia laborable de la sèrie 447. 
The R4 currently runs an average of 162 trains of the 447 series on each weekday.
L'R4 en xifres 
R4 in figures
Longitud: 143 km 
Length: 143 km
Nombre d'estacions: 39 
Number of stations: 39
Viatgers/dia: 134.213 viatgers* 
Passengers/day: 134.213 passengers*
Nombre de circulacions: 162 trens/dia laborable 
Number of trains running: 162 trains/weekday
La història de la línia R4 de Manresa a Barcelona i Sant Vicenç de Calders té dues etapes molt diferenciades, que corresponen respectivament a les seccions de Manresa a Barcelona i de Barcelona a Sant Vicenç de Calders. 
The history of the R4 line from Manresa to Barcelona and Sant Vicenç de Calders has two clear stages, which correspond respectively to the sections of Manresa to Barcelona and from Barcelona to Sant Vicenç de Calders.
Els orígens de la línia de Barcelona a Sant Vicenç de Calders es remunten al 1854, quan es va inaugurar el primer tram del ferrocarril de Barcelona a Martorell, que s'iniciava a la primitiva estació de la plaça de Catalunya i arribava fins a Molins de Rei, però molt aviat fou ampliat fins a l'estació provisional de Martorell l'any 1856. 
The origin of the line from Barcelona to Sant Vicenç de Calders goes back to 1854, when the first stretch of the railway from Barcelona to Martorell was inaugurated, starting out from the simple station of Plaça Catalunya and reaching Molins de Rei, but very shortly after the line was extended to the provisional station of Martorell in 1856.
Més endavant la línia seria ampliada fins a Tarragona (1865) i es modificaria la seva entrada a Barcelona per mitjà d'un nou traçat per la rasa del carrer d'Aragó, cosa que permetia que els trens arribessin fins l'estació de França. 
Later on, the line was extended to Tarragona (1865) and changed on its entrance into Barcelona by means of a new stretch along the street of Aragó, which permitted the trains to reach Estació de França.
Nom del títol: Màster universitari en Literatura Comparada: Estudis Literaris i Culturals per la Universitat Autònoma de Barcelona 
Name of degree: University Master's Degree in Comparative Literature: Literary and Cultural Studies from Autonomous University of Barcelona
Per la seva part, la línia de Manresa a Barcelona té els seus orígens en la construcció de la línia de Barcelona a Lleida, el primer tram de la qual, de Montcada a Sabadell, va ser inaugurat el 1855. 
The line from Manresa to Barcelona originated in the construction of the line from Barcelona to Lleida, the first stretch of which, from Montcada to Sabadell, was inaugurated in 1855.
Més endavant van entrar en servei les seccions de Sabadell a Terrassa (1856), de Terrassa a Manresa (1859) i la successiva ampliació fins a Lleida (1860). 
Later the sections from Sabadell to Terrassa were added (1856), from Terrassa to Manresa (1859) and the successive extension to Lleida (1860).
El 1862 es va construir una nova línia directa entre Montcada i l'Estació del Nord de Barcelona, ja que fins llavors els trens utilitzaven les vies de la línia de Granollers per arribar fins a Barcelona. 
In 1862 a new direct line was built between Montcada and Estació del Nord in Barcelona, as until then the trains used the tracks of the Granollers line to reach Barcelona.