natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Actualment a l'R16 circulen trens de les sèries 470 i 448.
Trains of the 470 and 448 series currently run on the R16.
L'R16 en xifres
The R16 in figures
Longitud de la línia: 172 km
Line length: 172 km
Nombre d'estacions: 19
Number of stations: 19
Mitjana de circulacions en dia feiner: 51
Average number of trips on a weekday: 51
La història de la línia R16 de Barcelona a Tortosa i Ulldecona té tres seccions ben definides, amb les estacions de Sant Vicenç de Calders i Tarragona com a vincles d'unió.
The history of Line R16 from Barcelona to Tortosa and Ulldecona is divided into three clearly defined sections, linked by the stations of Sant Vicenç de Calders and Tarragona.
Així, la secció inicial de Barcelona a Sant Vicenç de Calders per les costes del Garraf va ser construïda a partir del 1881 pel ferrocarril de Valls a Vilanova i Barcelona (vegeu línia R13), encara que els trens no van poder arribar a l'estació de França fins el 1887.
Construction began on the initial section from Barcelona to Sant Vicenç de Calders along the Garraf coast in 1881 by Ferrocarril de Valls a Vilanova i Barcelona (see Line R13), although the trains did not arrive at Estació de França until 1887.
Aquell mateix any també es va inaugurar un enllaç directe a Sant Vicenç de Calders amb la línia de Martorell a Tarragona, en servei des del 1865.
This same year, a direct connection to Sant Vicenç de Calders was inaugurated with the line from Martorell to Tarragona, which had been running since 1865.
En canvi, la secció de Tarragona a Tortosa i Ulldecona fou construïda per la companyia ferroviària d'Almansa a València i Tarragona (AVT).
The section from Tarragona to Tortosa and Ulldecona was built by the Companyia Ferroviària d'Almansa a València i Tarragona (AVT).
Els primers trams de la línia, entre València, Sagunt, Nules i Castelló van entrar en servei el 1862.
The first stretches of the line, between València, Sagunt, Nules and Castelló were inaugurated in 1862.
Tot seguit el traçat va ser prolongat de Castelló a Benicàssim (1863) i de Benicàssim a Ulldecona (1865), si bé en paral·lel es va començar a construir des de Tarragona vers el sud.
Shortly after, the line was extended from Castelló de la Plana to Benicàssim (1863) and from Benicàssim to Ulldecona (1865).
La primera secció fins a l'Aldea va ser inaugurada el 1865.
The first section to L'Aldea was inaugurated in 1865.
De tota manera, les dues seccions Ulldecona-Tortosa i l'Aldea-Tortosa no van enllaçar fins al 1867, en completar-se el gran viaducte sobre el riu Ebre.
However, the two sections Ulldecona-Tortosa and L'Aldea-Tortosa were not connected until 1867, on the completion of the great viaduct over the Ebre river.
Tot i així, els darrers anys s'ha iniciat un gran procés de modernització, amb la construcció de noves variants, com la línia directa de l'Aldea a Freginals amb el nou pont sobre l'Ebre, a l'espera de la seva conversió definitiva en el nou corredor mediterrani.
In recent years a large modernization process has begun with the construction of new bypasses such as the direct line from L'Aldea to Freginals with the new bridge over the Ebre river, in anticipation of its final conversion into the new Mediterranean corridor.
L'RG1 de rodalia de Girona connecta Portbou i Figueres amb Mataró passant per Blanes, i comunica la comarca de l'Alt Empordà amb el Maresme.
Line RG1 in the Girona suburban railway network runs from Portbou and Figueres to Mataró via Blanes and connects Alt Empordà and Maresme Counties.
Principals estacions
Main stations
L'avaluació de l'eficàcia es farà en base a la evidència científica.
Efficacy is assessed based on scientific evidence.
L'RG1 compta amb el següent recorregut comercial i freqüències.
The RG1 has the following commercial route and frequency.
Qualsevol persona, que disposi de les garanties previstes en el Codi de consum, pot operar lliurement a Catalunya.
Anyone with the guarantees established in the Consumer Code in place may operate freely in Catalonia.
Portbou - Mataró: Un tren cada 4 hores
Portbou - Mataró: One train every 4 hours
Figueres – Mataró: Un tren cada 2 hores
Figueres – Mataró: One train every 2 hours
A la RG1 hi circulen trens de la sèrie 447 i del tipus Civia.
Trains in the 447 series and the Civia model run on line RG1.
L'RG1 en xifres
RG1 in figures
Longitud de la línia: 144,2 km (Portbou - Mataró), 118 Km (Figueres – Mataró)
Length: 144,2 km (Figueres-Mataró), 118 km (Figueres-Mataró)
Nombre d'estacions: 30
Number of stations: 30
Nombre de circulacions: 16 trens/dia laborable (8 trens/dia laborable Portbou)
Number of trains running: 16 trains/weekday (8 trains/weekday Portbou)
Els viatgers de l'RG1 de rodalia de Girona poden aprofitar ofertes com el parc aquàtic Water World a Blanes.
Passengers using line RG1 on the Girona suburban railway network can take advantage of special offers such as a combined ticket for the train and admission to Water World water park in Blanes.
Des de l'estació de Blanes es poden desplaçar també en autobús al centre de Blanes i al cor de la Costa Brava, fins a Lloret de Mar i Tossa de Mar, amb l'intercanvi Tren + Bus.
It is also possible to get off the train and catch a bus from Blanes station to the centre of Blanes to travel into the Costa Brava and even to Lloret de Mar and Tossa de Mar.
Origen – destinació
Origin – destination
L'RT1 de rodalia del Camp de Tarragona connecta Tarragona amb Reus i comunica la comarca del Tarragonès amb la del Baix Camp.
Line RT1 in the Camp de Tarragona suburban railway network runs from Tarragona to Reus and connects Tarragonès and Baix Camp Counties.
Estacions
Stations
L'RT1 compta amb el següent recorregut comercial i freqüències:
Line RT1 has the following commercial routes and frequencies:
Tarragona – Reus: Un tren cada 30 minuts en hora punta i intervals inferiors a 60 minuts en hora vall.
Tarragona/Reus: One train every 30 minutes at peak hours and every 30 minutes at off-peak hours
Trens
Trains
A la RT1 hi circulen 55 trens cada dia laborable de les sèries 447, 448 i 449.
Fifty-five trains in the 447, 448 and 449 series run on line RT1 every weekday.
L' RT1 en xifres
RT1 in figures
Longitud de la línia: 18,10 Km
Length: 18.1 km
Nombre d'estacions: 3
Number of stations: 3
Línies amb què connecta:
Lines it connects with:
Nombre de circulacions: 55 trens/dia laborable
Number of trains running: 55 trains/weekday
Per Mataró
By Mataró
Per Granollers Centre
By Granollers Centre
Per Vilanova i la Geltrú
By Vilanova i la Geltrú
Per Vic
By Vic
Per Vilafranca del Penedès
By Vilafranca del Penedès
Per Cerdanyola Universitat
By Cerdanyola Universitat
L'R1 de Rodalia de Barcelona, popularment coneguda com la Línia del Maresme o de la costa, connecta Maçanet-Massanes amb Molins de Rei, i comunica la província de Girona amb la de Barcelona, des de la comarca de la Selva fins al Baix Llobregat.
The R1 of Barcelona suburban railway, popularly known as the Maresme line or the coast line, connects Maçanet-Massanes with Molins de Rei, and connects the province of Gerona with that of Barcelona, from the region of La Selva to El Baix Llobregat.
En l'àmbit cultural, els préstecs aniran destinats a finançar projectes educatius i del món de l'art i la cultura.
In the cultural field, loans will be used to finance educational projects and the area of art and culture.
L'R1 compta amb els següents recorreguts comercials i freqüències que varien tenint en compte si són hores punta, aquelles en què hi ha més passatgers coincidint amb els horaris de la jornada laboral, o hores vall, en les quals el nombre de passatges disminueix:
The R1 has the following commercial routes and frequencies that vary according to whether they run at peak hour, (times at which there are more passengers coinciding with the timetable of the working day), or off-peak hours, in which the number of passengers decreases:
Un tren cada 6 minuts en hora punta i cada 10 minuts en hora vall
One train every 6 minutes at peak hour and every 10 minutes at off-peak hours
Un tren cada 15 minuts en hora punta i cada 30 en hora vall
One train every 15 minutes at peak hour and every 30 at off-peak hours
L'R1 és una de les línies que transporta més viatgers de la xarxa de Rodalia de Barcelona.
The R1 is one of the most frequently used lines in the Rodalies de Barcelona suburban train network.
El 2018 van utilitzar-la ni més ni menys que 105.742* passatgers al dia.
In 2018 it was used by no fewer than 105.742* passengers per day.
Com a dada rellevant, cal esmentar que per l'estació de Mataró, en un sol dia, poden passar uns 18.082* viatgers de pujada i baixada.
It is important to note that, approximately 18.082* passengers use the Mataró station going up and coming down the coast.
La segueix l'estació de l'Hospitalet del Llobregat, per la qual passen 25.938 viatgers al dia.
The next most popular station is L'Hospitalet del Llobregat, through which 25.938 passengers pass every day.
Únicament els estudiants que estan cursant 2n curs de batxillerat a Catalunya han de formalitzar la matrícula, de la convocatòria de juny, en dues fases:
Only students in their second year of upper secondary school in Catalonia have to complete registration for the June sitting in two phases:
Actualment a l'R1 circulen una mitjana de 216 trens cada dia laborable de la sèrie 447 i del tipus Civia (sèries 463-464-465).
Currently on the R1, an average of 216 Civia 447 series trains run on each weekday (series 463-464-465).
L'R1 en xifres
The R1 in figures
Longitud de la línia: 95,1 km
Length of the line: 95,1 km
Viatgers/dia: 105.742 de viatgers*
Passengers/day: 105.742 de passengers*
Nombre de circulacions: 216 trens/dia laborable
Number of trains running: 216 trains/weekday
Un itinerari per conèixer el geni català
A route to get to know about the Catalan genius
El ferrocarril de Barcelona a Mataró, el primer de la Península Ibèrica, inaugurat el 28 d'octubre de 1848, va néixer dins del context del procés d'industrialització que es va viure a Catalunya en la primera meitat del segle XIX i que va transformar per sempre el país.
The railway from Barcelona to Mataró, the first in the Iberian Peninsula, inaugurated on 28th October 1848, was launched within the context of the industrialization process undergone in Catalonia during the first half of the 19th century and which transformed the country forever.
Responia a les necessitats de comunicació ràpida i eficaç entre Barcelona i els centres industrials que s'havien desenvolupat tot al llarg de la costa del Maresme i especialment a Mataró.
It was a response to the need for fast and efficient communication between Barcelona and the industrial centres that were developing along the El Maresme coast and especially in Mataró.
El servei es cobria amb 4 locomotores batejades amb els noms de Mataró, Barcelona, Catalunya i Besòs, que van costar dues mil lliures esterlines.
The service was covered by four locomotives christened with the names of Mataró, Barcelona, Catalunya and Besòs, which cost two thousand British pounds.
La rèplica d'un dels primers trens es pot veure al Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú i tots els primers diumenges de mes s'encén la locomotora de vapor Mataró.
The replica of one of the first trains can be seen at the railway museum in Vilanova i la Geltrú and every first Sunday of the month, the steam locomotive Mataró is started up.
Aquesta línia es va construir gràcies a l'impuls dels industrials catalans Miquel Biada i Bunyol i Josep M. Roca.
The line was built thanks to the initiative of the Catalan industrialists Miquel Biada i Bunyol and Josep M. Roca.
La major dificultat va ser perforar el túnel de Montgat, el primer d'Espanya.
The greatest difficulty was perforating the tunnel of Montgat, the first in Spain.
L'ample de via que es va triar va ser el de sis peus castellans, equivalents a 1.672 mm, mesura superior a la resta de xarxes ferroviàries d'Europa.
The width of the track chosen was six Spanish feet, equivalent to 1,672 mm, a larger size than the rest of the railway network in Spain.
Posteriorment la línia de Mataró es prolongà fins a Arenys de Mar l'any 1857, arribà fins a Tordera el 1859 i finalment a Maçanet - Massanes el 1861.
Later the Mataró line was extended to Arenys de Mar in 1857, arriving in Tordera in 1859 and finally in Maçanet - Massanes in 1861.
L'any 1948 la línia va celebrar el centenari del ferrocarril i el mateix any es va electrificar el trajecte fins a Mataró, una millora que s'estendria els següents anys a la totalitat de la línia.
In 1948, the line celebrated the centenary of the railway and the same year the stretch to Mataró was electrified, which was an improvement that was to spread in the following years to the rest of the line.
Els viatgers de l'R1 de Rodalia de Barcelona poden aprofitar ofertes com el Bus Turístic de Barcelona, els parcs aquàtics Illa Fantasia a Premià de Mar i Water World a Blanes.
Passengers of the R1 of Rodalies de Barcelona can take advantage of offers such as the Bus Turístic de Barcelona and the water parks of Illa Fantasia in Premià de Mar and Water World in Blanes.
Des de Blanes es poden desplaçar també en autobús al cor de la Costa Brava, fins a Lloret de Mar, amb l'intercanvi Tren + Bus.
From Blanes, passengers can also travel by coach to the heart of the Costa Brava, up to Lloret de Mar, with the interchange Train + Bus.
Durant un dia poden baixar i pujar en aquesta estació 16.340 * viatgers.
In a single day, 16.340 * passengers can use this station.
A la història de l'actual línia R2 es distingeixen tres etapes molt diferenciades: secció nord, secció sud i ramal de l'aeroport.
There are three very different stages in the history of the present R2 line: north section, south section and the airport branch.
Els orígens de la secció nord d'aquesta línia es remunten al 1854, quan es va inaugurar la primera secció des de Barcelona fins a Granollers.
The origins of the north section of this line go back to 1854, with the inauguration of the first section from Barcelona to Granollers.
Al llarg del temps la línia ha estat modernitzada amb actuacions tan destacables com la seva electrificació a partir dels anys 50 o la nova travessia urbana de Girona.
Over time, the line has been modernized with such important works as its electrification starting in the nineteen fifties and the new urban railway line in Gerona.
Per la seva part, els orígens de la secció sud es remunten al 1881 amb l'entrada en servei de la línia de Barcelona a Vilanova, que s'iniciava originàriament al Port de Barcelona i servia aquella població després de travessar, per mitjà de nombrosos túnels, el massís del Garraf.
The origins of the southern section go back to 1881 with the launch of the line from Barcelona to Vilanova, which originally started at the Barcelona port and which provided service to the population after crossing, through several tunnels, the hills of El Garraf.
Es poden realitzar comunicacions sobre requisits d'accessibilitat (article 10.2.a del Reial Decret 1112/2018), a través de la següent bústia de contacte.
You may send communications regarding the accessibility requirements (Article 10.2.a) of Royal Decree 1112/2018 of September 7, through the following Contact mailbox.
El ramal de l'aeroport va ser inaugurat el 1975 com una nova línia llançadora que comunicava directament el centre de Barcelona (estació de Sants) amb l'aeroport, encara que posteriorment s'hi afegirien noves parades a Bellvitge i al Prat de Llobregat.
The airport branch was inaugurated in 1975 as a new shuttle service that directly connected the centre of Barcelona (Sants Station) with the airport, although later new stops in Bellvitge and El Prat de Llobregat were added.
Avui dia el servei del ramal es troba integrat dins els serveis de l'R2 Nord, i molts trens provinents de Sant Celoni i Maçanet, després de travessar la ciutat de Barcelona, quan arriben a l'estació del Prat de Llobregat es deriven a un curt ramal de via única que arriba fins a la T2 de l'aeroport.
Today, the service of this branch is integrated within the services of the R2 Nord, and many trains coming from Sant Celoni and Maçanet, after crossing the city of Barcelona, when they arrive at the El Prat de Llobregat station, move off on to a short branch of one way track that goes to T2 of the airport.
Actualment hi ha el projecte d'un nou ramal, amb un túnel de nova construcció sota les pistes, que servirà les dues terminals de l'aeroport.
A project for a new branch is underway, with a new tunnel under the runways that will provide service to the two airport terminals.
Pel que fa a l'oferta d'oci vinculada a l'R2, a Sitges les escoles poden gaudir del Cinetren.
Thanks to the R2, in Sitges schools can enjoy the Cinetren.
Fins al Museu es pot viatjar amb el Bitllet Combinat.
You can travel to the Museum using the Combined Ticket.
L'R2 compta amb els següents recorreguts comercials i freqüències que varien tenint en compte si són hores punta, aquelles en què hi ha més passatgers coincidint amb els horaris de la jornada laboral, o hores vall, en les quals el nombre de passatges disminueix:
The R2 has the following commercial routes and frequencies that vary according to whether they run at peak hour, (times at which there are more passengers coinciding with the timetable of the working day), or off-peak hours, in which the number of passengers decreases:
Sant Vicenç de Calders - Estació de França: Un tren cada 15 minuts en hora punta i un cada 30 minuts en hora vall
Sant Vicenç de Calders - Estació de França: One train every 15 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: Un tren cada 10 minuts en hora punta i un cada 15 minuts en hora vall
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: One train every 15 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Aeroport - Sant Celoni/Maçanet Massanes: Un tren cada 30 minuts
Aeroport - Sant Celoni/Maçanet Massanes: One train every 30 minutes
*Dades oficials de l'Estudio de Aforos Nov.
*Official data from Estudio de Aforos Nov. 2018
Posteriorment la línia seria prolongada fins a Maçanet l'any 1860 i arribaria a Girona el 1862.
Later, the line was extended to Maçanet in 1860 and arrived in Girona in 1862.
Posteriorment la línia seria ampliada fins a Calafell (1882) i Valls (1883) i enllaçaria amb les línies de Tarragona i Lleida.
Later, the line was extended to Calafell (1882) and Valls (1883) and linked with the lines of Tarragona and Lleida.
I si encara es volen aprendre més coses sobre el tren i la seva història, present i futur, davant de l'estació de Vilanova i la Geltrú es pot visitar el Museu del Ferrocarril que és un dels espais dedicats al tren més importants d'Europa.
And if you still want to learn more about the train and its history, its past and its future, in front of the Vilanova i la Geltrú station you can visit the Railway Museum which is one of Europe's most important train museums.
L'R2 de Rodalia de Barcelona té un traçat nord-sud amb una longitud total de 130,7 quilòmetres i serveix un total de set comarques en el seu recorregut.
The R2 of Rodalies de Barcelona runs north-south with a total length of 130.7 kilometres and covers a total of seven regions on its route.
Aquesta línia enllaça Sant Vicenç de Calders amb Maçanet-Massanes i conforma realment tres serveis diferents:
This line links Sant Vicenç de Calders with Maçanet-Massanes and offers three different services:
Horari: dilluns i dimecres de 9.00 a 14.00 hores.
Hours: Monday to Wednesday, 9 am to 2 pm.
Castelldefels - Granollers Centre: Un tren cada 10 minuts en hora punta i cada 30 minuts en hora vall
Castelldefels - Granollers Centre: One train every 10 minutes at peak hour and every 30 minutes at off-peak hours
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: Un tren cada 10 minuts en hora punta i un cada 15 minuts en hora vall
Vilanova i la Geltrú - Estació de França: One train every 10 minutes at peak hour and every 15 minutes at off-peak hours
L'R2 és una de les línies amb més viatgers de tota la xarxa de Rodalia de Barcelona: en un dia laborable hi arriben a passar 133.619 * usuaris, motiu per el qual s'utilitzen trens de dos pisos amb més capacitat.
The R2 is one of the most popular lines within the Barcelona suburban railway: on a weekday 133.619 * passengers use the line, for this reason, double-decker trains are used.
En aquesta línia, l'estació de Vilanova i la Geltrú és la que té més trànsit de viatgers.
The station of Vilanova i la Geltrú on this line is the most transited.
Actualment a l'R2 circulen un total de 261 trens cada dia laborable de la sèrie 447, de les sèries 450-451 i del tipus Civia (sèries 463-464-465).
Currently on the R2 a total of 261 trains of the 477 series, of the 450-451 series and of the Civia type (series 463-464-465) run on each weekday.
L'R2 en xifres
R2 in figures
Longitud de la línia: 130,7 km
Length: 130.7 km
Nombre d'estacions: 34
Number of stations: 34
Línies amb què connecta:
Lines with which it connects:
Viatgers/dia: 133.619 viatgers*
Passengers/day: 133.619 passengers*
Nombre de circulacions: 261 trens/dia laborable
Number of trains running: 261 trains/weekday
La necessitat de connectar amb la xarxa ferroviària europea determinaria la construcció d'una nova prolongació fins a Figueres (1877) i fins a Portbou (1878) on des de llavors (i fins l'entrada en servei de la nova línia d'alta velocitat) es realitza l'enllaç amb la xarxa ferroviària francesa.
The need to connect with the European railway network prompted the construction of a new extension to Figueres (1877) and to Portbou (1878) where since then (and until high speed the launch of the new line) connections have been made with the French railway network.
L'R3 de Rodalia de Barcelona és una línia nord-sud que comunica l'àrea de Barcelona amb el Pirineu.
The R3 of Barcelona suburban railway is a north-south line that connects the area of Barcelona with the Pyrenees.
El seu trajecte s'inicia a l'Hospitalet de Llobregat i després de servir Barcelona i les poblacions del Vallès i Osona (Montcada, Granollers, Vic) es dirigeix cap al Pirineu per comunicar Ripoll, Ribes de Freser, Puigcerdà i la Tor de Querol, a la Catalunya Nord.
Its route starts in L'Hospitalet de Llobregat and after crossing Barcelona and the towns in El Vallès and Osona (Montcada, Granollers, Vic) it travels towards the Pyrenees to connect Ripoll, Ribes de Freser, Puigcerdà and La Tor de Querol to the French Catalonia.
Aquest darrer tram és conegut com a Ferrocarril Transpirinenc.
This last stretch is known as the Trans-Pyrenees Railway.
Actualment la línia encara conserva moltes característiques del seu traçat original, com les seccions de via única a partir de Montcada Bifurcació, però hi ha el projecte de convertir a via doble el tram fins a Vic.
The line still conserves many features of its original route, such as the one-way stretch after Montcada Bifurcació, but a project is underway to convert the line up to Vic into a two-way stretch.
Els trens d'aquesta línia poden tenir com a estacions terme al nord: Granollers-Canovelles, la Garriga i Vic si són serveis de Rodalia, i fins aRipoll, Ribes de Freser, Puigcerdà o la Tor de Querol pel que fa a la línia del Transpirinenc.
The trains on this line may have terminal stations in the north, such as Granollers-Canovelles, La Garriga, Vic and Ripoll if they are suburban railway services, and to Ribes de Freser, Puigcerdà or La Tor de Querol in the case of the Trans-Pyrenees Railway.
Alhora, assessoren a altres institucions que ho sol·liciten en qüestions de gestió documental.
They also advise other institutions on issues relating to document management.
Així, a l'estació de Ribes de Freser enllaça amb el Cremallera de Núria, mentre que a l'estació internacional de la Tor de Querol connecta amb la xarxa ferroviària francesa (SNCF), tant amb la línia fins a Tolosa, com amb el Tren Groc de la Cerdanya, un tren turístic de via estreta que recorre paratges de gran bellesa.
Thus, the station of Ribes de Freser connects with the Cremallera de Núria, while the international station of La Tor de Querol connects with the French railway network (SNCF), with the line to Tolosa, as well as with the Tren Groc de la Cerdanya, a tourist train running on a narrow track that runs through picturesque countryside.