natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Намаляването на жилищните инвестиции бе по-забележимо в отделни държави, където те в предходни години претърпяха бурен растеж.
external environment and the rise in inflation (see Chart 31). However, the financial turmoil is considered to have had only a limited direct impact on consumption, although consumer credit standards were tightened in the last few months of the year, in contrast to the net easing of credit standards observed in previous quarters.
През втората половина на годината се забелязва непрекъснат спад на потребителското доверие, който, изглежда, е свързан със сътресенията на финансовите пазари, с опасения относно външната среда и със засилването на инфлацията (виж графика 31).
This led to purchases being made earlier, particularly purchases of expensive items such as durable consumer goods, in order to avoid the tax increase. As a result, the annual growth rate of euro area private consumption declined sharply to 1.4% in the first quarter of 2007, from 2.1% in the fourth quarter of 2006.
И все пак се смята, че финансовите трусове въздействат пряко върху потреблението само в известна степен, макар че условията за отпускане на потребителски кредити през последните няколко месеца на годината бяха затегнати в противовес на фактическото им облекчаване, наблюдавано през предходни тримесечия.
Household consumption rebounded in subsequent months, in line with improvements in real household disposable income which were mainly driven by the positive developments in employment and, to a lesser extent, by growth in household real wealth. The second half of the year witnessed a progressive weakening in consumer confidence, which appears to have been linked to the turmoil in financial markets, concerns about the
След силния подем през 2006 г. инвестициите през 2007 г. отбелязаха значителен общ прираст от 4.4% за годината като цяло.
Having rebounded strongly in 2006, total investment growth was robust in 2007, at 4.4% for the year as a whole.
През годината обаче темпът на растеж постепенно
However, the pace of growth gradually moderated in the course of the year.
Графика 31 Показатели за доверието
Chart 31 Confidence indicators fourth quarter of 2007, reflecting less favourable assessments of housing market prospects and the deterioration in consumer confidence. dence.
Като цяло търговията (нето) допринесе недвусмислено, с 0.4 пр.п., за растежа на БВП.
(percentage balances; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence
Разгледана по отрасли, икономическата активност през 2007 г. бе поддържана главно от устойчивото състояние на услугите, които отбелязват незначителен спад от 2.5% за 2006 г. на 2.4% през 2007 г.
From a sectoral perspective, economic activity in 2007 was mainly supported by the sustained performance of services, with the annual growth rate of this sector decreasing slightly from 2.5% in 2006 to 2.4% in 2007.
Промишлеността (без строителството) показва значителна устойчивост през цялата година, тясно свързана с бързото нарастване на износа, компенсиращо по-слабата активност в строителството.
The industrial sector (excluding construction) showed considerable resilience throughout the year which was closely related to the robust growth of exports, and this offset the slowdown in construction activity.
През 2007 г., особено през второто полугодие, прирастът на добавената стойност в услугите на еврозоната рязко спада.
Value added growth in the euro area construction sector declined sharply in 2007, particularly in the second half of the year.
Таблица 4 Динамика на трудовия пазар
Table 4 Labour market developments
Работна сила Заетост
Labour force Employment
Земеделие 1)Промишленост 2)
Agriculture 1)Industry 2)
- без строителството- строителство
– excluding construction– construction
Услуги 3)Равнище на безработица 4)
Services 3)Rates of unemployment 4)
Всичко Под 25 години На и над 25 години
Total Under 25 years25 years and over
Графика 32 Безработица полугодие на 2007 г. се забави поради влошаването на икономическите условия.
The protracted contraction of employment in industry (excluding construction) came to a halt in 2007 when, for the first time since 2001, net job creation – albeit very modest – was observed.
(месечни данни; сезонно изгладени)
The unemployment rate, which started to decline at the beginning of 2005 and stood at 7.9% in the fourth quarter of 2006, decreased further in 2007, falling to 7.1% at the end of the year (see Chart 32).
Годишно изменение, млн. (лява скала) 1)Процент от работната сила (дясна скала)
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale)
За повече информация виж каре 8 от Месечен бюлетин на ЕЦБ, септември 2007 г.
For further details, see Box 8 in the September 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
НАМАЛЯВАНЕ НА БЕЗРАБОТИЦАТА В ЕВРОЗОНАТА ПРЕЗ ПОСЛЕДНИТЕ ГОДИНИ
THE DECLINE IN UNEMPLOYMENT IN THE EURO AREA IN RECENT YEARS
За последните девет години заетостта в еврозоната се увеличава със средногодишен темп на нарастване от 1.3%.
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate.
От второто тримесечие на 2003 г. насам равнището на безработица в еврозоната намалява с 1.5 пр.п., достигайки 7.2% през декември 2007 г.
Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
Този спад е не само отражение на икономическия подем, но и резултат на поддържания умерен темп на нарастване на заплатите, както и на реформите на пазара на труда в еврозоната.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Два са периодите, които се очертават във връзка с динамиката на безработицата през последните години (виж графика A).
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
Той започва от средата на 2003 г. и до началото на 2005 г. се характеризира с продължаващо бавно увеличаване на равнището на безработица въпреки поголямата активност.
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity. This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
Вторият период е от началото на 2005 г. до 2007 г., когато в условията на устойчив икономически растеж равнището на безработица спада чувствително, достигайки стойности, каквито не са наблюдавани от началото на 80-те години на ХХ век.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
В абсолютни числа от юни 2003 г. безработицата намалява с около 1.6 млн. души, поглъщайки регистрираното от средата на 2001 г. до средата на 2003 г. увеличение.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
В това каре се разглежда намаляването на безработицата в еврозоната от 2003 г., като поспециално се поставя ударение върху структурата ù по възраст, пол, квалификация и продължителност.
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 2003, focusing in particular on age, gender, skills and duration patterns.
Високият темп на прираст на заетостта е главната причина за намаляването на безработицата
Strong employment growth largely accounts for the decline in unemployment
Намаляването на безработицата произтича от интензивното увеличение на заетостта.
The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment.
От средата на 2003 г. общата заетост нараства средномесечно с 0.3% в сравнение с едва 0.1% за периода от средата на 2001 г. до средата на 2003 г.
Total employment has been growing at an average quarter-on-quarter rate of 0.3% since mid-2003, compared with only 0.1% between mid-2001 and mid-2003.
Това съответства на увеличаване на заетите с повече от 7.5 млн. души.
This corresponds to an increase of more than 7.5 million employed.
В отраслов разрез на услугите се дължат около 85% от увеличението на заетостта, докато останалата част се формира от строителството.
At the sectoral level, the services sector was responsible for around 85% of the increase in employment, while the remainder was created in the construction sector.
Заетостта в земеделието и промишлеността (без строителството) продължава да следва низходяща тенденция.
Employment in agriculture and industry excluding construction remained on a declining trend.
Графика A Равнище на безработица и растеж на БВП в еврозоната
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
Източник: Евростат.Забележка: Безработица като процент от работната сила.
Source: Eurostat.Note: Unemployment as a percentage of the labour force.
Всички групи отчитат намаление на равнището на безработица след 2003 г., особено някои категории, които са найзасегнати при висока безработица, т.е. младежите и жените.
All relevant groups have recorded unemployment rate declines since 2003, and particularly some categories which have been
Равнище на безработица в еврозоната по пол, възраст и квалификация
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
(процент; процентни пунктове)
(percentages; percentage points)
Източник: Евростат.Забележка: Данните за 2003, 2005 и 2007 г. се отнасят съответно към юни, март и декември и са извлечени от хармонизираните равнища на безработица за всички категории освен възрастни работници, разбивката по квалификация и дългосрочната безработица, за които данните се отнасят винаги към март и са извлечени от данните от проучването на работната сила в ЕС.
Source: Eurostat.Note: Data for 2003, 2005 and 2007 refer to June, March and December respectively and are derived from the harmonised unemployment rate for all categories, except older workers, the skills breakdown and longterm unemployment, for which the data refer to March in all cases and are derived from the EU Labour Force Survey data.
Безработицата сред младежите (под 25 години), които в еврозоната са около два пъти повече в сравнение с равнището на обща безработица, намалява от 16.5% през юни 2003 г. на 14.3% през декември 2007 г.
Youth unemployment (unemployment of those aged under 25) – which in the euro area is around twice as high as the overall unemployment rate – has decreased, from 16.5% in June 2003 to 14.3% in December 2007.
Като цяло, около една трета от общото намаляване на безработицата се дължи на тази група.
Overall, around a third of the total decrease in unemployment is attributable to this group.
Равнището на безработицата при жените намалява с 1.9 пр.п. до 8.0% от юни 2003 г. до декември 2007 г., което очевидно е по-явно изразен спад от този при мъжете.
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
И двете групи, младежи и жени, продължават да извличат полза от смекчаването на разпоредбите, приложими към срочните трудови договори, и от въвеждането на мерки, целящи насърчаването на работа на непълен работен ден, увеличавайки по този начин възможностите им да започнат работа.
Both groups, youths and women, have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment, which have increased these groups’ employability.
Друг благоприятстващ фактор е структурното разрастване на заетостта в сферата на услугите.
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector.
Не толкова положително като констатация, съотношението продължително безработни/общ брой на безработните като цяло, изглежда, остава непроменено през периода 2003–2007 г. на равнище малко над 44%, което в сравнение с други икономически зони е твърде високо.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Съотношението безработни повече от година/общ брой на безработните обаче намалява с 1.0 пр.п. от 2005 г. насам, което показва, че лицата от тази група извличат полза от икономическото оживление с известно закъснение.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005. This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag.
Както е отразено в тенденцията към спад, продължително безработните също печелят от реформите на пазара на труда, целящи в частност подобряване на възможностите за започване на работа за най-уязвимите групи и засилване на стимулите за труд.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
За подпомагане понататъшното намаляване на безработицата са необходими допълнителни реформи и запазване умереното равнище на работните заплати
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Като цяло намаляването на безработицата от средата на 2003 г. до днес е значително.
Overall, the decline in unemployment since mid-2003 has been significant.
Поддържането през следващите години на този устойчив спад ще направи необходимоне само задържането на нарастването на заплатите, но и продължаване на реформите на пазара на труда и на стоки в еврозоната.
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate, in addition to wage moderation, ongoing reforms in euro area labour and product markets.
Европейската комисия неотдавна състави базаданни (наречена LABREF), в която включи основните характеристики на политическите инициативи за развитие от 2000 г. насам, поставяйки ударението върху тяхното предназначение,
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Графика Б Интензивност на реформите в еврозоната1) и разпределение според видовете реформи, 2000–2006 г.
Chart B Reform intensity in the euro area 1)and distribution by type of reform, 2000-06
(брой на започнатите реформи)
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
Работно време Договаряния на заплатите Данъчно облагане на заплатите, пенсионнисистеми, социални плащания за безработица и социални грижи Защита на труда Имиграционна и трудова мобилност Активна политика на трудовия пазар (ALMP)
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies (particularly initiatives affecting public employment services and training), followed by pension systems (mainly concerning the amount and the eligibility criteria) and labour taxation (in the form of policies mostly affecting income taxation and employers’ social security contributions).
Източници: Изчисления на ЕЦБ по данни от базата данни на Labour market reforms database (LABREF).1) Включително Словения.
Source: ECB computation based on the LABREF database.1) Includes Slovenia.
Макар че няколко държави от еврозоната са постигнали напредък при приемането и провеждането на структурни реформи, необходими са допълнителни усилия в редица области на политиката.
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Ето защо от съществено значение за всяка държава от еврозоната е да премахне пазарните деформации и да приложи точно Националната си програма за реформи, които са сърцевината на Лисабонския процес.
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Напредъкът в изменението на законодателната защита на заетостта и за предоставяне посредством данъците и социалните плащания на стимули за работа е твърде ограничен.
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Енергични действия за реформи в тези области биха допринесли значително за гъвкавостта на пазарите на труда и биха подпомогнали регулирането на капацитета на производствените мощности в страните от еврозоната.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Освен това са необходими повече усилия за обогатяване и развитие на вътрешния пазар на стоки и услуги в ЕС и за разрастване на научноизследователската и развойна дейност и техническите нововъведения с цел повишаване на производителността на труда и на възможностите за работа.
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Нещо повече, желателно е да се реформират системите за договаряне на заплатите с цел премахване на статуквото поради тяхната важност за намаляване на различията в равнището на безработица между отделните групи.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
цикъла, както и с въздействието на пазарните реформи и с продължаващото умерено нарастване на заплатите.
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3% of GDP in 2007, a situation that was last witnessed in 2000 (proceeds from the sale of UMTS licences excluded).
Равнището на безработица, което започна да спада в началото на 2005 г., достигайки през четвъртото тримесечие на 2006 г.
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
7.9%, продължи да намалява и през 2007 г. до 7.1% в края на годината (виж графика 32).
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006. Better than planned outcomes in 2007 were realised in the
Като цяло, пониската безработица е свързана с фазата на бизнес
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Еврозона Белгия Германия Ирландия Гърция Испания Франция Италия Люксембург Нидерландия Австрия Португалия Словения Финландия
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Брутен дълг на сектор "Държавно управление"
General government gross debt
Източници: Европейска комисия (за 2005–2006 г.; за Белгия и за 2007 г.), осъвременени програми за стабилност (за 2007 г.) и изчисления на ЕЦБ.Забележка: Числата за 2007 г. в програмите за стабилност са основани на оценки и затова може да се различават от крайните резултати.
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
през четвъртото тримесечие при годишен темп на прираст от 1.6%.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP, the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999.
2.5 ПУБЛИЧНИ ФИНАНСИ усилията за консолидация и отшумяването на някои временни фактори, допринесли за увеличаването на дефицита през 2006 г. в Италия.
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
Според осъвременените програми за стабилност на държавите от еврозоната дефицитът на държавния бюджет в еврозоната е намалял средно от 1.5% от БВП за 2006 г. до 0.8% за 2007 г. (виж таблица 5)8.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Дефицитът на Италия и на Португалия, двете държави от еврозоната, които подлежат на процедура при прекомерен дефицит, намаля съответно до 2.4% и 3% от БВП.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
Според по-нови оценки дефицитът в Италия отбелязва спад до 1.9%
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
Числовите стойности за 2007 г. в програмите за стабилност са основани на оценки и затова може да се различават от крайните резултати.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
ТЕНДЕНЦИИ В ЕМИТИРАНЕТО НА ДЪРЖАВНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА И СПРЕДОВЕ НА ДОХОДНОСТ НА ОБЛИГАЦИИТЕ В ЕВРОЗОНАТА
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
В обстановка на повишаващи се лихвени ставки, с каквато се характеризираше поголямата част от годината, през 2007 г. нетното емитиране на дългови ценни книжа на секторите Държавно управление от еврозоната нарасна.
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
В нетно изражение темпът на прираст на заемните средства на секторите Държавно управление от еврозоната бе 2.8% през декември 2007 г., или само с 0.4 пр.п. повисок от този за 2006 г. (виж таблица A) 1.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Таблица A Дългови ценни книжа, емитирани от правителства в еврозоната
Table A Debt securities issued by euro area governments
(годишно процентно изменение; към края на периода)
(annual percentage changes; end of period)
Държавно управление, общо Дългосрочни С фиксиран лихвен процент С плаващ лихвен процент Краткосрочни
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
Този подсектор обаче постепенно се активизира и обемът на емитираните от него дългови ценни книжа приблизително се удвои в периода 1999–2006 г., докато тези на сектор ЦДУ устойчиво намаляваха през периода.
Accordingly, as governments were faced with a steep yield curve, the annual growth rate of longterm debt securities fell from 3.4% in 2006 to 2.3% in 2007, while the annual growth rate of shortterm debt securities rose sharply, and even turned positive in 2007.
Като цяло, държавите не са променили насоките относно управлението на дългосрочния си дълг.
The latter, however, have become more active over time, their issuance of debt securities having more or less doubled during the years 1999-2006, while that of central government declined steadily over the same period.