natgillin/translations-raw huggingface dataset:
През 2007 г. дългосрочният дълг възлизаше на около 92.5% от дълговите ценни книжа в обращение, т.е. малко под този през 2006 г.
In general, countries have not changed their longterm debt management orientation. In 2007 longterm debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities, which is slightly less than in 2006.
Делът на краткосрочните дългови ценни книжа обаче се увеличи от 7.1% през 2006 г. на 7.5% през 2007 г. (виж таблица Б).
The share of shortterm debt securities, however, increased from 7.1% in 2006 to 7.5% in 2007 (see Table B).
Таблица Б показва още, че преобладаващата част от дългосрочните дългови ценни книжа на сектор Държавно управление са с фиксиран лихвен процент.
Table B also indicates that by far the largest proportion of longterm general government debt securities was issued at a fixed rate.
Делът на емисиите с плаващ лихвен процент леко се увеличи през 2007 г. и така продължи възходящия си тренд, започнал през 2004 г.
The share of floating rate issues increased slightly in 2007, thus continuing the upward trend that started in 2004.
Нещо повече, ефектът от изменението на лихвените проценти е по-значителен от влиянието на изменението на дълга.
1 Growth rates are calculated on the basis of financial transactions and therefore exclude reclassifications, revaluations, exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions.
Графика Б показва спредовете на доходност на държавните ценни книжа на
For details, see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Таблица Б Структура на непогасените салда от дългови ценни книжа, емитирани от правителства в еврозоната
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
(процент от всички дългови ценни книжа, емитирани от сектор "Държавно управление"; към края на периода)
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
Централно държавно управление Дългосрочни ценни книжа Краткосрочни ценни книжа Държавно управление – други Дългосрочни ценни книжа Краткосрочни ценни книжа Държавно управление, общо Дългосрочни С фиксиран лихвен процент С плаващ лихвен процент Краткосрочни Държавно управление, общо, млрд. евро
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
други държави от еврозоната, които от края на 2006 г. са в процедура при прекомерен дефицит, спрямо германските държавни облигации.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status. Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
Различията в доходността на държавните ценни книжа в отделните държави от еврозоната всъщност отразяват различия в ликвидността и кредитния риск.
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk.
През 2007 г. бяха наблюдавани два отчетливи тренда в спредовете на доходността на държавните ценни книжа.
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007.
През първата половина на годината те следваха низходящ тренд в някои държави от еврозоната.
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries.
При сътресенията на финансовите пазари през втората половина на 2007 г. обаче и в резултат от общата преоценка на риска те тръгнаха нагоре, особено в Гърция, Франция, Италия и Португалия.
However, during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks, they increased, particularly in Greece, France, Italy and Portugal.
След като към края на септември спредовете по държавните облигации отбелязваха спад, през ноември те смениха посоката си поради подновените опасения на инвеститорите във връзка със сътресенията на кредитните пазари.
The declines that were observed towards the end of September were reversed in November, following investors’ renewed concerns regarding the turmoil in credit markets.
Графика A Структурна разбивка на изменението на лихвените плащания
In order to confirm the recent widening of the government bond yield spreads, Chart C shows sovereign credit default swap (CDS) spreads.
Графика Б Спредове на доходността на държавни облигации на някои страни спрямо германските
2 The change in interest payments, I, can be decomposed as follows:
(дял от БВП, %; годишни данни)
Cross effect(residual)
(базисни точки; дневни данни)
(as a percentage of GDP; annual data)
Франция Италия
(in basis points; daily data)
Гърция Португалия
Greece Portugal
юли окт.
Oct.
Източници: EC Ameco и изчисления на ЕЦБ.
Sources: Reuters and ECB calculations.
Източници: Ройтерс и изчисления на ЕЦБ.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
(базисни точки; дневни данни)
(in basis points; daily data)
Франция Италия
Greece Portugal
Според своята структура спредовете по суапове за осигуряване срещу странови кредитен риск могат да се разглеждат и като измерители на кредитния риск, свързан с притежаването на съпоставими държавни облигации.
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others. Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Държавните приходи и разходи ще се свият приблизително също с толкова (0.25 пр.п. от БВП).
In more detail, no substantial consolidation progress towards sound public finances is expected in France and Italy, leaving their headline deficits rather close to the 3% of GDP reference value, as is the case in Portugal.
На този фон през 2008 г. съотношението държавен дълг/БВП средно за еврозоната се очаква да намалее по-бавно, с около 1.5 пр.п., до 65.1% от БВП.
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
По държави значително подобрение на структурното салдо, в размер на или над 0.5 пр.п. от БВП, бе наблюдавано в Германия, Гърция, Италия, Португалия и Словения.
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
За разлика от тях в Ирландия и Нидерландия бе отчетено значително разхлабване на структурното бюджетно салдо с над 1 пр.п. от БВП.
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount (0.25 percentage point of GDP).
По-подробно, напредък в значителен за здрави не се очаква консолидацията
With economic growth expected to be broadly in line with potential, the near stabilisation of the euro area average deficit reflects a slowdown
Броят на държавите, постигнали средносрочната си бюджетна цел, се очаква да намалее след влошаването на тенденциите в бюджета на Германия и Ирландия.
The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fi fiscal deteriorations in Germany and Ireland.
Те трябва също да се съобразят както с референтното подобрение на структурното салдо от 5% от БВП, така и с допълнителните изисквания за структурна консолидация, включени в съответните препоръки на Съвета ЕКОФИН.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations.
За да се избегне рискът от превишаване на референтната стойност за дефицита в близко бъдеще, от съществено значение е да продължи напредъкът за постигане на стабилни публични финанси след съкращаване на дефицита под 3% от БВП.
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
В противен случай при неблагоприятни тенденции дефицитът може отново бързо да превиши референтната стойност.
Otherwise, adverse developments might cause the deficit to quickly exceed that value again.
Текущите прогнози, включени в програмите за стабилност на двете държави, подлежащи на процедура при прекомерен дефицит – Италия и Португалия, сочат, че дефицитът ще бъде под 3% от БВП през 2008 г., но ще остане доста висок, което налага понататъшна консолидация.
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
Това налага структурна консолидация от 5% от БВП годишно като референтна стойност, а държавите с благоприятна икономическа конюнктура следва да предприемат поголеми усилия за консолидация.
Compliance with these political commitments appears limited, based on the latest update of the stability programmes. In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
Освен това, както бе посочено по-горе, държавите от еврозоната трябва да постигнат средносрочните си бюджетни цели
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
НЕОБХОДИМИ СА ПО-АМБИЦИОЗНИ УСИЛИЯ ЗА ФИСКАЛНА КОНСОЛИДАЦИЯ Според осъвременените програми за стабилност макроикономическата среда през 2008 г. продължава да благоприятства бързия напредък в постигането на средносрочните бюджетни цели, заложени от държавите в еврозоната.
MORE AMBITION IN FISCAL CONSOLIDATION EFFORTS ESSENTIALAccording to the updated stability programmes, the macroeconomic environment in 2008 remains conducive to swift progress towards the MTOs set by the euro area countries.
Пактът за стабилност и растеж изисква от държавитечленки в еврозоната ежегодно подобрение на структурното бюджетно салдо с референтна стойност 0.5% от БВП и полагане на поголеми усилия за бюджетна консолидация в благоприятни времена.
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken in good times.
През април 2007 г. министрите от Еврогрупата потвърдиха своя ангажимент да следват надеждна фискална политика в съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
Те потвърдиха, че еврозоната преживява добри времена от икономическа гледна точка, и поеха ангажимента да използват оптимално очакваната благоприятна икономическа обстановка и по-добрите от очакваното данъчни приходи за ускоряване темпа на намаляване на дефицита и дълга.
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
Министрите от Еврогрупата поеха задължението повечето от държавитечленки в еврозоната да постигнат средносрочната си бюджетна цел през 2008 г. или 2009 г., като стремежът е всички да постигнат целите не по-късно от 2010 г.
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
От държавитечленки, постигнали средносрочната си бюджетна цел, се очакваше да поддържат тази силна бюджетна позиция, така че да не допуснат разхлабване на бюджета в добри времена.
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times.
През октомври 2007 г.
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact, in particular by strengthening its preventive arm.
Съветът ЕКОФИН съгласува редица подходящи мерки за повишаване
Euro area countries still subject to the excessive deficit procedure should bring their deficit ratios below the 3% of GDP reference value in a sustainable manner. They should also
Липсата на навременни действия за преодоляване на последиците за бюджета от застаряването на населението ще изложи на риск фискалната устойчивост и ще увеличи бюджетната тежест за бъдещите поколения.
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
най-късно до 2010 г.
Some countries that achieved their
Някои държави, постигнали средносрочната си бюджетна цел през 2007 г., планират да се отклонят от тази структурна бюджетна позиция през 2008 г.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
За тази цел е необходимо предварително да бъдат създадени подобни правила, които да включват начините за използване на извънредни бюджетни приходи за съкращаване на дефицита и на дълга.
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
По-решителните усилия на държавите от еврозоната за постигане и поддържане на здрави публични финанси са необходими не само от гледна точка на краткосрочната макроикономическа стабилизация, давайки по този начин свобода за действие на автоматичните стабилизатори, но също и поради необходимостта от засилване устойчивостта на бюджета в дългосрочен план.
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
Помалка тежест на държавния дълг би компенсирала отчасти натиска върху разходите вследствие застаряването на населението през следващите десетилетия. Други мерки,
In this regard, a binding national mediumterm fiscal framework, if properly designed and rigorously implemented, can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts, and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3% of GDP reference value.
През 2007 г. дефицитът на сектор Държавно управление в еврозоната се очаква да спадне до 0.8% от БВП.
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
С изключение на ефекта от постъпленията от продажби на лицензи за универсални мобилни телекомуникационни системи, той е по-малък от достигнатия през 2000 г. – в найвисоката точка на предходния икономически цикъл (виж графика A).
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
В бъдеще ключов въпрос на фискалната политика ще бъде да не повтаря опита от началото на това десетилетие, когато бюджетните позиции бързо се влошиха и редица страни от еврозоната бяха изправени пред прекомерен дефицит.
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
В този смисъл досегашният опит показва склонност към надценяване здравината на базисната бюджетна позиция във времена на икономически подем, което налага особено разумна бюджетна политика при благоприятни икономически условия.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
В периода 1999–2000 г. – найвисоката точка от последния икономически цикъл – редица страни предприеха експанзионистична политика от фискални мерки (предимно намаление на данъците).
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
Тези мерки бяха преценени като „допустими“ предвид съществуващите тогава благоприятни икономически прогнози и предварителни оценки на базисните (циклично изгладени) бюджетни позиции.
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
Разглеждана от днешна гледна точка обаче, здравината на базисните бюджетни позиции на държавите бе надценена.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
С неочакваното навлизане на икономиката на еврозоната във фаза на спад бюджетните салда бързо се влошиха и скоро в няколко държави дефицитът надхвърли референтната стойност от 3% от БВП (виж графика Б, вляво).
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
Два са техническите проблеми, затрудняващи точното оценяване на „реалистичното“ циклично изгладено бюджетно салдо.
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
Първият е свързан с трудността в реално време да се оцени фазата от бизнес цикъла, в която икономиката се намира.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
През есента на 2000 г. Европейската комисия, както и повечето професионални експерти по икономическо прогнозиране очакваха бюджетната позиция на еврозоната да продължи да се подобрява.
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
Тази оценка се основаваше на допускането, че спадът на производството,
This assessment was based on the assumption that the output gap – and hence the cyclical component of the budget balance –
Графика A Публични финанси през 1998–2007 г.
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Графика Б Бюджетно салдо и цикличен компонент
Chart B Budget balance and cyclical component
Прогноза на Европейската комисия от есента на 2000 г.Окончателен резултат
European Commission’s autumn 2000 forecastfinal outcome budget balance cyclical component
Източници: Европейска комисия (база данни на AMECO) и изчисления на ЕЦБ.Забележка: Данните за бюджетното салдо не включват постъпления от продажбата на лицензи за универсални мобилни телекомуникационни системи.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
а следователно и цикличният компонент на бюджетното салдо, клонят към нула и че в близко бъдеще икономическите условия ще продължат да оказват положително влияние върху бюджетното салдо.
was close to zero and that in the near future economic conditions would continue to exert a positive influence on the budget balance.
Всъщност от 2001 г. икономиката на еврозоната навлезе във фаза на спад.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
Това предизвика съществена фактическа ревизия на оценките и за спада на производството, и за цикличния компонент на бюджетното салдо (виж графика Б, вдясно).
This gave rise to considerable ex post revisions of estimates of both the output gap and the cyclical component of the budget balance (see Chart B, right-hand panel).
Следователно крайният резултат за 2000 г. фактически отразява силно положително циклично влияние от приблизително 1% от БВП.
Hence the final outcome for 2000 in fact reflected a strong positive cyclical impact of approximately 1% of GDP.
И обратно, цикличният принос е оценен на нула през същата година.
By contrast, the cyclical contribution was estimated to be zero in that year.
Използваните понастоящем методологии за прогнозиране и циклично изглаждане обикновено допускат сравнително устойчива взаимовръзка между темпа на прираст на данъчните приходи и темпа на растеж на БВП, или при методологиите за разбивка по компоненти – с темпа на нарастване на друга макроикономическа база, която също представлява агрегирани данни от националните сметки.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
В периоди на оживление обаче се оказва, че данъкът върху печалбата и капиталовите доходи в частност нараства с много по-бързи темпове, отколкото предполагаемата макроикономическа база, и след това рязко намалява по време на последващия спад.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Появата и силата на подобни ефекти едва ли биха могли да бъдат предсказани, тъй като зависят от фактори, като необходимото време за реализирането на капиталовите доходи и сложните данъчни методи, които обикновено позволяват печалбите от една година да се компенсират със загубите през предходни години.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Разбивка на изменението в съотношението бюджетни приходи/БВП след 2000 г. подсказва, че загубата на приходи в бюджета за 2000 г. и 2001 г. се дължи главно на намаляването на данъците, но тя се е увеличила и поради други фактори, които са свили данъчните постъпления, особено през 2002 г.
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
И обратно, през 2005 г. и 2006 г. съотношението бюджетни приходи/БВП чувствително нараства въпреки относително недостатъчните мерки за увеличаване на данъците.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Възможността в близко бъдеще тези приходи да изчезнат показва намаляващ риск за текущата бюджетна прогноза.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Тенденцията към поскъпване беше прекъсната за кратко от май до средата на август, когато еврото се движеше в сравнително тесен диапазон.
Given these experiences, an important lesson from the fiscal policy misjudgements of 2000-01 is that one should beware of interpreting budgetary improvements in good times as being structural, even if changes in cyclically adjusted budget balances point in this direction.