natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Откритият метод на координация“, свързан с Люксембургския процес, доказа своето значение и бе отчетен на Лисабонската среща на върха през 2000 г. като модел, който да бъде възприет и в други области на политиката като социално включване.
The “open method of co-ordination” of the Luxembourg Process has proven its worth and was considered by the Lisbon Summit in 2000 as a model to be adopted into other policy fields such as social inclusion.
Доказалата се силна страна на Люксембургския процес е многостранният надзор.
A recognised strength of the Luxembourg Process is multilateral surveillance.
Въз основа на годишно отчитане и сравними индикатори той извеждаше на преден план постигналите най-добри резултати в ЕС.
Based on annual reporting and comparable indicators, it has highlighted the best performers in the EU.
Годишното отчитане и мониторинг доведоха до обмяна на по-пълна и изчерпателна информация между държавитечленки и възможност за експертна оценка на преносимостта на добрите практики3с цел по-задълбоченото им оценяване.
Annual reporting and monitoring has led to increased and more thorough exchanges of information between Member States and the peer review process set up to evaluate the transferability of good practices3has allowed for more in-depth evaluations.
Много от държавитечленки разшириха своите двустранни контакти и се повлияха от подходите на други дър-жави-членки.
Many Member States have intensified their bilateral contacts and found inspiration in other Member States’ approaches.
Създването на Комитет по заетостта, който редовно събираше на срещи висшите национални ръководи-
The establishment of the Employment Committee, which regularly brings together top
ЕСЗ разбираше ключовата роля на социалните партньори в широк кръг области, свързани със заетостта.
The EES has recognised the key role of social partners in a wide range of areas related to employment.
Докато първоначалните насоки разглеждаха социалните партньори във връзка с техните специфични сфери на адаптивност, признаването на тяхната поголяма роля бе потвърдено след срещата на високо равнище в Лисабон.
While the initial guidelines referred to the social partners in relation to their specific area of adaptability, their wider role and recognition was acknowledged after the Lisbon Summit.
Включването на социални партньори в изготвянето на НПД на национално равнище постоянно се разширяваше.
The involvement of social partners in the preparation of the NAPs at national level has improved steadily.
Европейските социални партньори бяха въвлечени в собствени процеси на въвеждане покрай такива ключови въпроси като обучение през целия живот.
European social partners engaged in their own processes of implementation around key issues such as lifelong learning.
ЕСЗ подкрепяше развитието на териториално измерение в политиките по заетост, което се доказа от създаването на териториални планове за действия (вж. раздел 3.4).
The EES has supported the development of a territorial dimension to employment policies, as demonstrated by the emergence of territorial action plans (see section 3.4).
Все повече местни и регионални органи, в лицето на социални служби или местни работодатели, ставаха партньори в процеса на въвеждане на политики по заетостта не само чрез използване на Европейския социален фонд, приоритетите на който бяха изравнени с тези на ЕСЗ през 2000 г. (вж. раздел 3.7).
Local and regional authorities, whether as social service providers or local employers, have increasingly become partners in implementing employment policies, not least through theuse of the European Social Fund, the priorities of which were aligned to the EES in 2000 (see section 3.7).
Засили се институционалното сътрудничество на равнище ЕС между различните формации на Съвета (особено Еcon и министрите на заетостта/социалните въпроси (Ersco) и съответните комитети4, както и между службите на Комисията, отговарящи за разработката и мониторинга на различни, свързани с политиката по заетостта процеси (например в сферата на образованието/обучението, икономическата политика, данъчното облагане и предприемачеството).
Institutional cooperation was intensified at EU level between different Council formations (notably ECOFIN and the Employment/So-cial Affairs ministers (EPSCO)) and their corresponding committees4, as well as between Commission services in charge of designing and monitoring various employment related policy processes (e.g. in the fields of education/training, economic policy, taxation or entrepreneurship).
В резултат на това се засили сътрудничество между Комисията и Съвета, особено чрез Комитета по заетостта.
Cooperation between the Commission and the Council, notably via the Employment Committee, has been strengthened as a result.
Европейският парламент бе активно включен в процеса на годишното отчитане и по този начин допринесе за развитието на стратегията; в същото време и други институции изиграха важна роля.
The European Parliament was closely involved in the annual review process and thereby contributed to the development of the strategy, while the other institutions also made valuable contributions.
Обществените служби по заетост, представени от активна мрежа на равнище ЕС, се мобилизираха около приоритетите на ЕС.
Public employment services, represented in an active EU level network, have been strongly mobilised around EU priorities.
4 Например Комитетът по заетост, Комитетът по ико- номическа политика и Комитетът по социална закрила.
E.g. the Employment Committee, the Economic Policy Committee and the Social Protection Committee
Важни събития за ЕСЗ
Milestones of the EES
По-голямо участие на пазара на труда, по-малко развитие на безработица
Higher labour market participation, slower progress on unemployment
2.1 ЕСЗ: допълване на лисабонската стратегия, укрепване на приоритетите
2.1 The EES: complementing the Lisbon Strategy, strengthening priorities
Освен това фокусът бе преместен от намаляване на безработицата към създаване на условия за пълна заетост, и като обща цел бе поставена задачата до 2010 г. равнището на заетост в ЕС да достигне 70 %, а броят заети жени да се увеличи с повече от 60 %.
Structural improvements in the functioning of labour markets are reflected in lower structural unemployment rates; increased efficiency in matching between the unemployed and unfilled vacancies; wage formation processes that take better account of prevailing conditions in the economy and competitiveness constraints; development of certain types of labour contracts (part-time and temporary work) that are positively correlated with employment creation; and expenditure on Active Labour Market Policies (ALMPs) that has been increased and better targeted7.
Увеличаването на равнищата на заетост от 1997 г. до 2006 г. се отрази най-вече върху по-голямото участие на пазара на труда (вж. диаграма 4, показваща увеличение от 3,7 процентни точки за ЕС-15 и 2,8 процентни точки за ЕС-25).
The success of the open method of coordination of the EES was acknowledged at the Lisbon European Council (March 2000) and a new strategic goal for the next decade was agreed upon; namely, the European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
За сравнение подобренията на равнището на безработица бяха по-слабо изразени, със спад от 9,8 % до 7,4 % за ЕС-15 и от 9,3 % до 7,9 % за ЕС-256(вж. диаграми 2, 3 и 5), а въпросът за заетостта на младите хора остана на преден план (вж. раздел 3.3).
Also, the focus was shifted from the reduction of unemployment to regaining the conditions of full employment and that the overall aim should be to raise the EU employment rate to 70% and increase the number of employed women in to more than 60% by 2010.
6 Да се сравни със САЩ, където равнището на безработица продължава да пада и през 2006 г. бе 4,6 %.
To be compared with the US where the unemployment rate continued to fall and was at 4.6% in 2006.
10 години Европейска стратегия по заетостта o ck u n ch st © P
10 years of the European Employment Strategy k h s to c
Европейския съвет в Лисабон обсъждаше ежегодно прогреса в прилагането на стратегията, която обхващаше редица други открити методи за координация (образование, социално включване, пенсии, др.).
The Lisbon European Council discussed progress in the delivery of the Strategy, which covered a number of other open methods of coordination (education, social inclusion, pensions, etc.), every year at a spring European Council.
На следващите заседания на Европейския съвет бяха препоръчани нови или укрепени приоритети като качество на работа (Ница, декември 2000 г.), активно остаряване и обучение през целия живот (Барсело-на, март 2002 г.).
Subsequent European Councils recommended new or strengthened priorities such as quality in work (Nice, December 2000), active ageing and lifelong learning (Barcelona, March 2002).
Тези приоритети бяха интегрирани в годишните насоки по заетостта заедно с целите за равнище на заетост.
These priorities were integrated into the annual Employment Guidelines together with the employment rate targets.
2.2 „Работа, работа, работа“; европейската експертна група по заетостта
2.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce
ЕСЗ бе подложена на петгодишна оценка. Отбелязан бе значителен прогрес по отношение на създаването на работни места, обуздаването на дългосрочната безработица, намаляване на данъчното облагане за нископла-тения труд и разпространяване на принципите за обучение през целия живот и политики за равни възможности на жените и мъжете.
Considerable progress was noted in terms of job creation, curbing long term unemployment, reducing taxation of low paid labour, and spreading lifelong learning and equal opportunity policies for women and men.
Въпреки това стана ясно, че стратегията се нуждае от по-голя-мо фокусиране върху приоритетите и подобро ръководство.
However, it became clear that the Strategy needed to be more focused on priorities and improved governance.
Именно затова в насоките по заетостта за 2003 г. бяха ясно формулирани трите основни приоритета за пълна заетост, качество на работа и социално включване, както и редица нови количествени цели (особено в сферата на обучението през целия живот).
The 2003 Employment Guidelines were therefore articulated on the three overarching priorities of full employment, quality in work and social inclusion, as well as a number of newly quantified targets (notably in the field of lifelong learning).
По-късно същата година експертна група, оглавена от Вим Кок, бивш министър-председател на Нидерландия, бе натоварена със задачата за провеждане на задълбочено изследване на ключовите предизвикателства, свързани с политиката по заетостта.
Later that year, a taskforce headed by Wim Kok, former Prime Minister of the Netherlands, was charged with carrying out an independent in-depth examination of key employmentrelated policy challenges.
Експертната група трябваше да определи мерките за практическа реформа, която ще окаже непосредствено и незабавно влияние върху способността на държавитечленки да въведат ревизираната Европейска стратегия по заетостта и да постигнат своите задачи и цели.
The taskforce was to identify practical reform measures that would have the most direct and immediate impact on the ability of Member States to implement the revised European Employment Strategy and to achieve its objectives and targets.
Докладът на експертната група („Работа, работа, работа — създаване на поголяма заетост в Европа“) представи основните предизвикателства и приоритети за увеличаване на заетостта в Европа: увеличена адаптивност на работниците и предприятията, превръщане на работата в ре-ална възможност за всички чрез укрепване на
The taskforce report (“Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe”) presented the main challenges and priorities for increasing employment in Europe: increasing adaptability of workers and enterprises; making work a
Експертната група също така търсеше по-ефективни начини за управление на трудовата миграция предвид намаляването на населението в
YEARS real option for all through strengthening active labour market policies and targeting more vulnerable groups like women, older people and ethnic minorities; investing in human capital, especially in lifelong learning; and improving governance for employment by mobilising all actors in society.
Европейска стратегия по заетостта работоспособна възраст и необходимостта от подобряване на интеграцията на трудовия пазар на гражданите извън ЕС.
The taskforce also sought more effective management of labour migration in view of a shrink- of the European Employment Strategy ing working age population and the need to improve labour market integration of non-EU nationals.
Докладът послужи за основа на препоръките по заетостта за 2004 г. към държавитечленки (в това число и новите 10 държави-членки) и залегна в насоките по заетостта за 2005 г.
The findings of the report inspired the 2004 Employment recommendations to Member States (covering the ten new Member States as well) and were mainstreamed in the 2005 Employment Guidelines.
8 чение в рамките на финансовия инструмент, предвиден в член 129 (понастоящем програмата
Therefore, from 2004 onwards the Commission integrated the activities of peer review and exchange of good practices into a mutual learning programme8 under the financial instrument covered by Article 129 (currently the “PROGRESS” programme9).
2.3 Адаптиране на ЕСЗ към разширяването на ЕС
2.3 Adapting the EES to EU Enlargement
В края на 90-те години на ХХ век задача на Комисията бе да гарантира, че страните кандидатки определят политики по заетостта, които ги подготвят за членство в Съюза.
Since the late 1990s, an objective of the Commission has been to ensure that candidate countries define employment policies that prepare them for membership of the Union.
Намерението бе, че тези страни постепенно ще пригодят своите институции и политики към Европейската стратегия по заетостта, позволявайки по този начин цялостното въвеждане на дяла за заетостта от Договора при присъединяването.
The intention is that progressively these countries will adjust their institutions and policies to the European Employment Strategy, thus allowing the full implementation of the Employment Title of the Treaty as from Accession.
При разширяването, първо до 25 страни през 2004 г., а след това до 27 през 2007 г., всестранната и внимателно обмислена подготовка за пълноправно членство в ЕСЗ чрез плановете за съвместно действие способства за плавното интегриране на новите държави-членки.
In enlarging first to 25 in 2004, and then 27 in 2007, the extensive and elaborate preparation for full membership of the EES via the Joint Action Plans helped ensure the smooth integration of the new Member States.
Растеж на равнището на заетост, прокаран от жени и по-възрастни работници
Employment rate growth driven bywomen and older workers
Докато в създаването на работни места в ЕС-25 през последните десет години участваха двата пола и всички основни възрастови групи, най-силен растеж бе отбелязан при равнищата на заетост на жени (6,2 процентни точки) и по-възрастни работници (7,9 процентни точки).
While both genders and all main age groups participated in the job creation in the EU25 over the past ten years, the strongest growth was recorded in the employment rates for women (6.2 percentage points) and older workers (7.9 percentage points).
По отношение на нетното увеличаване на заетостта жените отчетоха 62 %, а по отношение на възрастовите групи по-възрастните работници (на възраст 55—64 години) — около една четвърт (вж. диаграми 7 и 8).
In terms of the net increase in employment, women accounted for 62%, and with regard to age groups, older workers (aged 55-64) around a quarter (see charts 7 and 8).
В началото на 2005 г.
In the beginning of 2005, the EU was (and still largely is) facing serious structural difficulties.
ЕС беше изправен (и все още до голяма степен е) пред сериозни структурни затруднения.
An ageing population and a decline in economic performance have led to a strong pressure on the European social model.
Застаряващото население и спадането на икономическата дейност оказаха силен натиск върху европейския социален модел.
It was in this context that the European Commission proposed to revamp the Lisbon Strategy to focus on delivering stronger, longer-lasting growth and more and better jobs.
В този контекст Европейската комисия предложи преразглеждане на лисабонската стратегия, която да се фокусира върху осигуряването на по-голям, дългосрочен растеж и повече и подобри работни места.
This included a complete revision and integration of macroeconomic, micro-economic and employment policy reform strands (and open methods of coordination), with the aim to maximise the synergies at the national level and Community actions, and to increase their efficiency. ciency.
Този процес доведе до одобряване от Европейския съвет на интегрираните насоки за растеж и заетост (2005—2008 г.).
This process saw the approval by the European Council of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008).
Осемте насоки по заетостта сега са част от пакета от 24 насоки на лисабонската стратегия, свързан с макроикономическите и микроикономическите насоки (официално общи насоки на икономическата политика) за период от три години.
The eight Employment Guidelines are now part of a package of 24 guidelines of the Lisbon Strategy, in conjunction with the macroeconomic and mi-cro-economic guidelines (formally the Broad Economic Policy Guidelines) for a period of three years.
Увеличаването на равнищата на заетост е предпоставка за поддържане и увеличаване на просперитета на Европа и за запазване и усъвършенстване на нашите социални модели в условията на променящия се свят.
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
Поддържането на подобни ценности изисква постоянна адаптация към новата обкръжаваща среда, създадена от по-голямото международно съревнование, демографската ситуация и пренасочването към нова парадигма, основана на знанието.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Компромисът между икономическото и социалното измерение, както и между въпросите, свързани с ефикасността и равенството, и между производителността и заетостта не е задължителен.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Целта на ЕСЗ е да гарантира едновременно адресиране на всички тези общи интереси в една съгласувана и всестранна политика.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
Несъмнен-но ние се нуждаем от участие на повече хора от всички възрасти в заетостта за финансиране на социалните разходи, свързани с остаряването на нашето население.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Дори повече, социалното
Indeed, we need more people of all ages in employment to finance social
10 години Европейска стратегия по заетостта неравенство под формата на социална изолация и свързаните с нея компенсаторни мерки изискват огромни скрити разходи, които рядко се посочват в публичните счетоводни системи.
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age.
Следователно, ако забравим социалното измерение на лисабонската стратегия, ние рискуваме да предизвикаме огромни корективни разходи на по-късен етап и да поставим под заплаха финасовата стабилност на нашите страни.
Moreover, social inequities in the form of social exclusion and their related compensatory measures have huge hidden costs which are rarely shown in public accounting systems. Therefore, if we forget the social dimension of the Lisbon Strategy, we risk incurring huge corrective costs later on and endanger the financial sustainability of our countries.
Дори повече, докато растежът е съществен компонент от европейския социален модел, сам по себе си растежът не е ефективен инструмент за борба срещу бедността и социалната изолация, ако не е съпроводен от намаляване на неравен-ството.
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Икономическият растеж и дори създаването на работни места не водят автоматично до намаляване на неравенството в доходите, работната бедност или регионалните диспропорции.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Работната бедност е свързана с ниско заплащане, ниска квалификация, съмнителна и често нежелана частична заетост.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
За намиране на стабилен изход от бедността и допринасяне за икономически растеж и конкурентност се изискват по-качествени работни места, както и засилени инвестиции в човешки капитал.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
В рамките на ЕСЗ (и ЕСФ) се предприеха действия за намаляване на регионалните диспропорции по отношение на заетостта, безработицата и трудовата производителност, особено в изоставащите в развитието си региони.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
Образованието и обучението са критични фактори за развитие на дългосрочния потенциал на ЕС за конкурентоспособност, както и за социална кохезия.
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Образователните политики и политиките за обучение трябва да увеличат своята ефективност чрез повишаване на средното квалификационно равнище на населението за осигуряване на подобро съответствие между уменията и нуждите на трудовия пазар и, следователно, увеличаване както на възможността за намиране на работа, така и на продуктивността.
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Те трябва също така да намалят неравенството чрез подобряване на перспективите за заетост на най-нуждаещите се, включително намиращите се в неравностойно положение и имигрантите.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Това ще позволи образователните системи и системите за обучение да допринесат за предприемането на действащи и ко-хезивни мерки, гарантиращи, че всички граждани ще могат да участвуват в обществото и икономиката по време на целия жизнен цикъл, например чрез политики за обучение през целия живот.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Това не са взаимоизключващи се цели, тъй като постигането на високо качество и перфекционизъм не означава задължително жертване на равните възможности, достъп, отношение и последствия за отделни европейци.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.