natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Лозарството е разпространено по всички континенти:
Worldwide wine production totals about 280 million hl, of which 185 million hl is produced in the EU.
През изминалите двадесет години общата тенденция беше насочена към намаляване на площите, засадени с лозя, като спадът между 1986 г. и 2004 г. беше 10 %.
In the past twenty years, the overall trend has been towards a reduction in the areas under vines, with a 10 % drop between 1986 and 2004.
1: Разпределение на лозарските площи в света
1: Distribution of winegrowing areasinthe world
Други9 %
Others9 %
2: Промени във винопроизводството в световен мащаб и в ЕС-15/ЕС-27
2: Changes in wine production worldwide and in the EU-15 / EU-27
3: Основни страни винопроизводителки в света
3: The world’s main wineproducing countries
Средно годишно за 2003-2005 (общо 29 Млн т)Средно годишно за 1996-1998 (общо 27 Млн т)
809 average 2003/2005 (total 29 millions t)average 1996/1998 (total 27 millions t)
компенсиран от появата на ново поколение потребители от държавите, непроизвеждащи вино.
gated by the emergence of new generations of consumers in non producing countries.
Франция, Италия и Испания запазват своето превъзходство (с общ дял от над 50 % от световното производство на вино), като през последните десет години се наблюдава известен спад за Франция и Италия, компенсиран от силния растеж на Испания.
France, Italy and Spain are preserving their dominance (accounting between them for over 50 % of world wine production), with some slippage on the part of France and Italy over the past ten years compensated by strong Spanish growth.
Също така нарасна консумацията на вино в много други страни, по-специално в Съединените щати, Канада, Русия, Китай, Австралия и Нова Зеландия.
On the other hand, wine consumption is going up in many other countries, particularly the United States, Canada, Russia, China, Australia and New Zealand.
В общи линии изглежда потреблението в световен мащаб ще се ориентира към нарастване през следващите години.
Overall, it seems that world consumption is set to rise in the coming years.
„Вината от Новия свят“, т.е. от Съединените щати, Аржентина, Китай, Австралия, Южна Африка и Чили бележат впечатляващ темп на развитие.
The “New World wines” from the United States, Argentina, China, Australia, South Africa and Chile are developing at an impressive rate.
Въпреки всичко световният пазар на вино понастоящем е нестабилен поради структурните излишъци.
Nevertheless, the world wine market is currently unstable as a result of structural surpluses.
В последните години предлагането надхвърляше търсенето със средно около 30 милиона хектолитра (т. е.
In the past few years, supply has exceeded demand by an average of around 30 million hl (i.e. 11 % of production), although some of the surplus was used to supply the spirits industry.
11 % от производството), макар част от излишъка да бе оползотворен за задоволяване на производството на спиртни напитки.
Overall consumption is down and the world market is in surplus, but there is hope for the future
Международната организация по лозата и виното (OIV) изчислява световната консумация на вино на 240 милиона хектолитра, което означава голям спад от равнищата от 70-те години.
The International Organisation of Vine and Wine (OIV) puts world consumption of wine at 240 million hl, which means a big drop from 1970s levels.
В действителност тенденцията за световното потребление представлява доста объркана картина.
In reality, world consumption trends present a very mixed picture.
Консумацията на ЕС спадна с 15 милиона хектолитра (11 %) между 1985 г. и 2004 г. вследствие на резкия спад в Южна Европа, частично
EU consumption fell by 15 million hl (11 %) between 1985 and 2004, as a consequence of sharp falls in the south of Europe, partly miti-
4: Тенденции в консумацията на вино в ЕС-15 — от 1985 г. до 2004 г.
4: EU-15 wine consumption trends – 1985 to 2004
Европейският съюз: износител № 1 на вина в света
The European Union: the world’s No 1 wine exporter
С приходи от износ от 15 милиарда EUR виното съставлява 3,5 % от международната търговия със селскостопански продукти.
With exports worth € 15 billion, wine accounts for 3.5 % of the international agri-food trade.
Общо около 83 милиона хектолитра вино или грубо 30 % от световната продукция са били изнесени през 2006 г.
Globally, around 83 million hl of wine, or roughly 30 % of world production, was exported in 2006.
ЕС изнася повече от 17 милиона хектолитра в други държави и около 42 милиона хектолитра се търгуват между държавите-членки.
The EU exports more than 17 million hl to other countries and about 42 million hl is traded between Member States.
ЕС е износител номер едно, но страните производителки от Новия свят започват да наваксват изоставането си.
The EU is the number one exporter, but the producing countries in the New World are starting to catch up.
Четирите първи отбелязаха незапомнен ръст на износа за последните десет години: 350 % за Южна Африка, 280 % за Австралия и Чили и 190 % за Съединените щати.
The four main ones have seen spectacular export growth in the past ten years: 350 % for South Africa, 280 % for Australia and Chile, and 190 % for the United States.
5: Основни световни износители на вино(’000 тона)
5: The world’s main wine exporters (1000 tons)
Вината от Новия свят проникват на европейския пазар
New World wines penetrating the European market
ЕС запазва статуса си на нетен износител, но търговският му излишък намалява през цялото време.
The EU is hanging on to its net exporter status, but its trade surplus is shrinking all the time.
През същия период европейският
EU-27 wine imports doubled between 1999 and 2006, from 5.1 to 10.1 million hl.
6: Внос и износ на вино за ЕС-27(’000 хектолитра)
6: EU-27 wineimports and exports(1000 hl)
В стойностно измерение ЕС разполага все още с доста голям търговски излишък (около 3 милиарда EUR за 2006 г.).
Over the same period, European exports grew much more slowly (from 10.8 to 12.8 million hl).
Това е свързано с положителния баланс в количествено измерение и с факта, че средните цени са по-високи за износа на вино (311 EUR/хектолитър), отколкото за виното, внасяно в ЕС (206 EUR/хектолитър).
Nevertheless, exports recovered strongly between 2004 and 2006, partly on the back of exceptionally high sales to Russia resulting from a ban there on wine from Moldova and Georgia.
износ се увеличаваше доста по-бавно (от 10,8 на 12,8 милиона хектолитра).
In value terms, the EU still has a very healthy trade surplus (around € 3bn in 2006).
Независимо от това износът решително навакса между 2004 г. и 2006 г. отчасти поради възстановяването на изключително големите продажби в Русия, станало в резултат от забраната там за внос на вина от Молдова и Грузия.
This stems from the positive balance in volume terms and from the fact that average prices are higher for wine exports (€ 311/hl) than for the wine coming into the EU (€ 206/hl).
Спешно ли е нужна реформа на ООП ?
Is reform of the wine CMO urgent?
Кои са основните слабости ?
What are the main weaknesses?
Въпреки подобрените експортни характеристики през 2006 г. множество предупредителни сигнали алармират: потреблението спада; вносът нараства значително дотолкова, че скоро ЕС е възможно да се превърне в нетен вносител по количествени показатели; има структурни излишъци, задължителните дестилации са практика, а приходите спадат.
Despite improved export performance in 2006, a number of alarm bells are ringing: consumption is down; imports are up significantly, to the extent that the EU could soon become a net importer in volume terms; there are structural surpluses, compulsory distillations are routine, and incomes are falling.
Ако общата организация на пазара (ООП) на вино не бъде подложена на щателно преразглеждане в най-близко време, има сериозна възможност цялата система да попадне в криза, от която не би могла да се възстанови.
If the common market organisation (CMO) for wine is not thoroughly overhauled in the very near future, there is a strong chance that the whole system will slip into a crisis from which it cannot recover.
На сектора трябва да се предоставят необходимите средства, за да отвоюва своя дял от световния пазар на вино и отново да спечели европейските потребители.
The sector must be given the wherewithal to fight for its share of the world wine market and win back European consumers.
Предлаганото вино следва да е по-достъпно за потребителя и изцяло да отразява справедливите му изисквания за прозрачност и информация.
The wine on offer needs to be more accessible for consumers and fully reflect their legitimate demands for transparency and information.
На първо място липсата на структурно равновесие на пазара — твърде много вино и недостатъчни пазари, което означава драстично намаляване на доходите на производителите и складиране на виното или унищожаването му чрез дестилация.
Firstly, a structural imbalance on the market – too much wine and not enough outlets – means drastic reductions in producer incomes and wine going into storage or having to be destroyed by distillation.
Този структурен излишък се подклажда от разминаването между произвежданите вина и радикално промененото търсене на пазара.
This structural surplus stems from the mismatch between some of the wine being produced and the radically changing demands of the market.
Последните се възприемат като заслужаващи повече доверие и несъмнено по-пригодени към вкусовете на някои потребители в Европа и по света.
Although many producers – receptive both to technical change and consumer opinion – are very competitive, European wine is in general falling further and further behind the New World wines in this respect, with the latter being perceived as more reliable and clearly more in tune with the taste of some consumers, be they in Europe or elsewhere.
Кои са силните страни на лозаровинарския сектор в Европа ?
The EU is the undisputed world leader when it comes to wine: the top producer, the top consumer, the top exporter and the top importer.
Какво точно предлага Комисията ?
What precisely is the Commission proposing?
ЕС е неоспорим световен лидер, когато става дума за вино: найголемият производител, найголемият потребител, найголемият износител и найголемият вносител.
An objective analysis of the wine sector, however, shows that it has weaknesses as well as strengths.
Обективният анализ на лозаровинарския сектор обаче показва, че той има както слаби, така и силни страни.
The strengths include traditions and centuries-old knowhow that guarantee high-quality output, over 2,4 million holdings providing much rural employment, stewardship of the countryside and the promotion of local identity.
За да може секторът да реши бързо проблемите, пред които е изправен, и да консолидира позицията си на световен лидер, Комисията предлага фундаментално да се промени режимът на подпомагане на лозаровинарския сектор.
The strengths of the wine sector are considerable, but only to the extent that we can overcome its weaknesses.
Силните страни на лозаровинарския сектор са важни, но само при положение че можем да преодолеем слабостите му.
In order quickly to resolve the problems the sector is facing and enable it to shore up its position as world leader, the Commission is proposing fundamental changes to the support arrangements in the wine sector.
Инструментите, които следва да се запазят и доразвият, са помощ за преструктурирането и мерките за развитие на селските райони.
We have to develop further the measures that have proved effective, introduce new measures, simplify others and get rid of those that have turned out to be ineffective.
тивни разпоредби (енологични практики, класифициране на вината, етикетиране и др.) ще бъдат опростени, осъвременени и уточнени, за да се съобразят в по-голяма степен с изискванията на потребителя и на правилата на СТО.
The instruments to be retained and developed are restructuring aid and rural development measures. To cater more appropriately for a wide range of circumstances across the Community, a system of national envelopes is proposed which will allow Member States to use funds for those measures that are best suited to their wineproducing regions.
Освен това, за да се съдейства на тези производители, които изпитват сериозни икономически затруднения и не са в състояние да се справят с нарастващата конкуренция в сектора, се предлага те да получат финансова помощ, ако решат да изкоренят трайно своите лозя, като се преориентират към други култури например.
The raft of regulatory provisions (œnological practices, classification of wine, labelling, etc.) will be simplified, updated and clarified to bring them more into line with consumer requirements and WTO rules.
Как по-добре да се отговори на потребностите на отделните лозарски райони?
How can the needs of the various wineproducing regions be better addressed?
Що се отнася до всички пазарни мерки (дестилация, частно складиране и помощи за използване на мъст), които вече са усвоили значителна част от средствата, отредени за сектора, без на практика да са открили възможност за необходимото количествено или качествено регулиране, те следва да бъдат прекратени от 2008 г. нататък, така че тези пари да могат да се използват за по-ефективни мерки.
In addition, to assist those producers who are experiencing serious economic difficulties and will not be able to keep up with the growing level of competition in the sector, it is proposed that financial support be offered if they decide to grub up their vines permanently, and switch to other crops, for example.
Комисията предлага националните финансови пакети да бъдат отпуснати с цел подобряване на субсидиарността, с други думи по-добре да се откликва на конкретните нужди на всеки лозарски район.
The Commission proposes that national budgetary envelopes be allocated in order to improve subsidiarity, in other words to address better the specific needs of each wineproducing region.
В рамките на определени параметри, зададени в новата ООП на вино, всяка държавачленка ще може да състави програма, отразяваща нейните конкретни нужди.
Within certain parameters laid down in the new wine CMO, each Member State will be able to draw up a programme reflecting its own particular requirements. Uses for the envelopes will include promoting European wine abroad, continuing the restructuring programme and the practical handling of crisis situations and extreme climatic events.
Пакетът ще служи за финансиране на популяризирането на европейските вина в чужбина, продължаване на програмата за преструктуриране и за справяне на практика с кризисни ситуации и извънредни климатични условия.
As for all the market measures (distillation, private storage and aid for the use of must) which have always used up a substantial proportion of the funds allocated to the sector, without actually allowing it to make the necessary quantitative or qualitative adjustments, these will be dropped as from 2008 so that the money can be used for more effective measures.
Как ще се подобрят енологичните практики ?
How will œnological practices be improved?
Накрая, за да стане виното ни по-конкурентоспособно, ние следва да се освободим възможно най-скоро от големия брой ограничителни условия за производството (които впрочем не съществуват при нашите конкуренти), и по-спе-циално от ограничителния режим.
Finally, to make our wine more competitive, we should do away as soon as possible with a number of production constraints (which do not apply to our competitors, incidentally) – in particular the restrictive planting rights system.
Комисията предлага все пак настоящият режим да се запази до 2013 г., преди всичко за да даде време на програмата за доброволно изкореняване да постигне структурните корекции, които са толкова важни за сектора.
The Commission proposes, however, that the current arrangements be maintained until 2013 to allow time, first of all, for a voluntary grubbingup programme to deliver the structural adjustment that is so essential.
За да получат равни възможности за конкуренция с производителите от другите страни, производителите от ЕС ще имат право да използват енологичните практики, разрешени на международно равнище от Международната организация по лозата и виното (OIV), с възможност за повече ограничения по отношение на качествените вина, за да се запази тяхната уникалност и автентичност.
To allow for a level playing-field with producers in other countries, EU producers will be able to use œnological practices allowed at international level by the International Organisation of Vine and Wine (OIV), with an option of being more restrictive as regards quality wines in order to preserve their uniqueness and authenticity.
Предлага се Комисията да има изключителни правомощия за разрешаване на енологични практики, което би трябвало да осигури по-бързо-то осъвременяване на тези практики и непосредственото внедряване на техническите постижения в тази област.
It is proposed that the Commission should have sole responsibility for authorising œnological practices – this should ensure that practices are updated more quickly and that immediate advantage can be taken of technical developments in the field.
Ще изчезнат ли шаптализацията (добавянето на захар) и другите методи за обогатяване?
Will the practice of chaptalisation (adding sugar) and other enrichment methods disappear?
Основното изменение, въведено с реформата на ОСП, се отнася до принципа на единно плащане, което е „отделено“ (т. е. необвързано с производственото равнище).
The main change introduced by CAP reform related to the principle of a single payment that is “decoupled” (i.e. not linked to the level of production) – this has the advantages of giving farmers total flexibility in the choice of what they produce, on the one hand, and complying fully with WTO (green box) rules, on the other.
Ще е много трудно да се установи система, чрез която винопроизводителите да бъдат подпомагани само с отделени плащания.
It would be very difficult to set up a system whereby wine producers were supported only by means of decoupled payments.
Целта както на шаптализацията (обогатяване чрез прибавяне на захар от захарно цвекло), така и на обогатяването чрез прибавяне на концентрирана гроздова мъст, е да се увеличи алкохолното съдържание на виното.
The purpose of both chaptalisation (enrichment by adding beet sugar) and enrichment by adding concentrated grape must is to increase the alcohol content of the wine.
В Южна Европа е възприет вторият подход, но това струва повече пари от шаптализацията и по този начин изисква повече субсидии от ЕС.
In the south of Europe, the second approach is taken, but this is more costly than chaptalisation and so attracts EU subsidies.
Какъв е резултатът?
The result?
Има три основни последствия, като и трите са в еднакво погрешна посока: значителни бюджетни разходи, неподходящо развиване на обогатяването в райони, в които това не е било правило в миналото, и подтикване към увеличаване на добива.
Well, there are three main consequences, all equally perverse: significant costs to the budget; an inappropriate spread of enrichment in regions where it was never done in the past; and an incentive to increase yields.
Заимствани са и други аспекти на реформата на ОСП: площите, засадени с лозя, да бъдат „избираеми за подпомагане“ (в смисъл, че те могат да бъдат използвани за получаване на права за отпускане на плащания); ще се установи задължение по реда на кръстосаното спазване да се отделя повече внимание на околната среда; в по-голяма степен ще се отчитат нуждите от развитие на селските райони в лозаровинарските области.
Other aspects of the CAP reform have been taken up, however: areas under vines will be “eligible” (in the sense that they can be used to activate payment entitlements); there will be an obligation, under cross-compliance, to pay more attention to the environment; and greater account will be taken of rural development needs in winegrowing regions.
Предлаганите от съобщението мерки са много прости: да отпадне помощта за използване на мъст и да се забрани обогатяването с прибавяне на захар.
The measures proposed in the Communication are very simple: drop the aid for using must and ban enrichment by the addition of sugar.
Кои мерки от реформата на Общата селскостопанска политика (ОСП) са приложими за ООП на вино?
Which CAP reform measures will be applicable to the wine CMO?
Виждането на Комисията е, че ООП на вино се нуждае от реформиране в съответствие с общите цели на реформата на Общата селскостопанска политика (ОСП), проведена между 2003 г. и 2005 г., по-специално за по-добро приспособяване към пазара.
The Commission’s view is that the wine CMO needs to be reformed in line with the overall objectives of the 2003 and 2005 reforms of the common agricultural policy (CAP), in particular as regards being more attuned to the market.
Не е непременно необходимо обаче инструментите за ре- форма на ОСП да бъдат изцяло прилагани в лозаровинарския сектор.
It is not absolutely necessary, however, that the CAP reform instruments themselves be applied wholesale to the wine sector.
Повече или по-малко пари ще печели лозаро-винарският сектор?
Will the wine sector be getting more money, or less?
Дали при изготвяне на реформата Комисията е взела предвид мнения, изразени от професионалистите в сектора?
In drawing up the reform, has the Commission taken on board the opinions expressed by professionals in the sector?
Комисията не се стреми да спестява.
The Commission is not looking to make savings.
Въздействието на реформата в лозаровинарския сектор върху бюджета ще бъде нулево, но затова пък наличните средства ще се използват по много по-разумен начин.
The budgetary impact of the wine reform will in fact be neutral, but the available funds will be used in a more intelligent way.
Понастоящем в зависимост от годината разходите за лозаровинарския сектор съставляват между 2,5 % и 5,5 % от бюджета за подпомагане на селското стопанство за всички производители и за цялата продукция.
Currently, depending on the year, expenditure in the wine sector represents between 2.5 % and 5.5 % of the agricultural aid budget for all producers and all products.
Равнището от 5,5 % бе достигнато при условията на бюджета за 1995 г. и отразява разходите за широко разпространените дестилация и изкореняване, които бяха предизвикани от кризата в началото на деветдесетте години.
The 5.5 % level was reached in the context of the 1995 budget and reflects the costs of widespread distillation and grubbingup triggered by the crisis of the early 1990s.
Само ако направим справка с периода между 2000 г. и 2006 г., ще видим, че делът на селскостопанските помощи, усвояван от лозаровинарския сектор, е нараснал от 1,9 % (през 2000 г.) на 3,1 % (през 2002 г.).
If we refer only to the period from 2000 to 2006, the proportion of agricultural support going to the wine sector ranges from 1.9 % (in 2000) to 3.1 % (in 2002).
През 2005 г. бюджетът за ООП за вино е бил 1,3 милиона EUR и е разпределен по следния начин:
In 2005, the budget for the wine CMO was € 1.3 billion, allocated as follows:
•35 % за програмата за преструктуриране, лансирана през 2000 г.;
• 35 % for the restructuring programme launched in 2000;
Какъв е резултатът от едно такова интензивно и непрекъснато взаимодействие?
Yes. Starting in 2006, all interested parties have been brought into the reflection process, not only producers, processors, traders and distributors, but also consumers, health and environment experts, and elected officials from the winegrowing regions.
•63 % за интервенционни мерки, като различни форми на дестилация и публично складиране на алкохол (40 %), помощи за обогатяване (16 %), частно складиране (5 %) и възстановяване при износ (1 %);
• 63 % for intervention measures, such as the various forms of distillation and public storage of alcohol (40 %), enrichment aids (16 %), private storage (5 %) and export refunds (1 %);
•Плащания за трайно изкореняване на лозя (по-малко от 2 % от бюджета на ЕС за винопроизводството).
• Payments for the permanent grubbingup of vines (less than 2 % of the EU wine budget).