natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4 България, Кипър, Малта, Словашка Република и Турция не са включени в данните за СПП.
Bulgaria, Cyprus, Malta, Slovak Republic and Turkey not included in AC data.
Текущата политика отдава приоритет на развитието на инфраструктурата и технологиите, както и на регулирането на горивата; все още не е разработен по-интегриран подход
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
Paving the way for EU enlargement отделните видове транспорт.
Paving the way for EU enlargement
Това е третият доклад, основаващ се на индикатори, по линия на Механизма за докладване в областта на транспорта и околната среда (TERM), следващ миналите доклади (TERM 2000, TERM 2001) и включващ за първи път страните, кандидатстващи за членство в ЕС: страните в процес на присъединяване (СПП).
TERM background and c o n t e x t T h i s is the third indicator-based report under the transport and environment reporting mechanism (TERM) – following the previous reports (TERM 2000, TERM 2001) – including for the irst time the countries that have applied for EU membership: the accession countries (ACs).
Докладът сравнява тези тенденции със скорошното развитие в ЕС.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Основната цел на Механизма е да проследява напредъка и ефективността на стратегиите за интеграция в областта на транспорта и околната среда, на основата на няколко главни индикатора.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
Подобрява ли се екологичното въздействие на транспортния сектор? 2.
Is the environmental performance of the transport sector improving?2.
Съществува ли по-добра координация между благоустройственото и транспортното планиране, така че да се постигне съответствие между транспортните нужди и необходимостта от присъединяване? 4.
Are spatial and transport planning becoming better coordinated so as to match transport demand to the need for access? 4.
Оптимизираме ли използването на наличния капацитет на транспортната инфраструктура и вървим ли към транспортна система, която е подобре балансирана от гледна точка на отделните видове транспорт? 5.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Предвиждаме ли по-справедлива и по-ефективна система на ценообразуване, която да гарантира интернализиране на външните разходи? 6.
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?6.
Колко бързо се внедряват "чисти" технологии и колко ефективно се използват превозните средства? 7.
How rapidly are cleaner technologies being implemented and how eficiently are vehicles being used?7.
Тези въпроси (с изключение на въпрос 3, за който липсват достатъчно данни) осигуряват структурната рамка за представяне на ключовите тенденции и послания, съдържащи се в останалата част на настоящото резюме
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Описание на документите, свързани c политиката в областта на транспорта и околната среда, е дадено на стр. 17.
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
'Графичните лица' срещу всеки един индикатор целят да дадат лаконична оценка на тенденцията при съответния индикатор в СПП, основана най-общо на следния принцип:
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
^v/ положителна тенденция, развиваща се в посока на целите и стратегията на политиката
J K some positive development, but either insuficient to reach policy objective or mixed trend within the indicator
(Я) неблагоприятна тенденция, извън посоката на целите или стратегията на политиката
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
Подобрява ли се екологичното въздействие на транспортния сектор (1)?
Is the environmental performance of the transport sector improving (1)?
Качеството на въздуха в градовете се подобрява, но градското население все още е изложено на нива на замърсяване, които представляват риск за здравето
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
Екологичен натиск на транспорта в СПП и ЕС-15,1990-2000
AC transport CO emissions dropped in the early 1990s, but
Страни-членки
L are now growing with trafic volumes
Консумация на енергия в транспорта (СПП9) -
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Пътни произшествия (СПП13)
K exposed to pollution levels that pose health risks
Транспортни емисии на подкисляващи -вещества (СПП12)
Road fatalities in the ACs fell in the early 1990s, but ar e now
Материали за рециклиране
Road fatalities (AC13) Transport emission of 70
Белгия Дания
Transport volumes, GDP and car ownership, 1990–99
Франция Италия*
Accession countries
Европейска агенция по околна среда
Paving the way for EU e n l a r g e m e n t I n d i c a t o r s of transport and environment i n t e g r a t i o n T E R M 2002Summary
Правна бележка Съдържанието на тази публикация не отразява непременно официалното становище на Европейската комисия или на други институции на Европейската общност.
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Нито Европейската Агенция за Околната среда, нито лица и фирми, действащи от името на Агенцията, не носят отговорност за евентуалното използване на съдържащата се в този документ информация.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Всички права са запазени Не се допуска възпроизвеждане на части от тази публикация под каквато и да е форма и c каквито и да е електронни или механични средства, включително чрез фотокопиране, запис или чрез системи за съхранение и обработка на информация без писменото разрешение на притежателя на авторските права.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder. For rights of translation or reproduction please contact EEA project manager Ove Caspersen (address information below).
В Интернет се предлага много информация за Европейския Съюз.
Information about the European Union is available on the Internet.
Достъп до тази информация може да получите от Europa server (http://europa.eu.int).
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
В края на публикацията са дадени каталожни данни.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности, 2004 г.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
Европейска Агенция за Околната среда Адрес: European Environment Agency Kongens Nytorv 6 DK-1050 Copenhagen K Denmark
European Environment Agency Kongens Nytorv 6 DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel. (45) 33 36 71 00 Fax (45) 33 36 71 99 E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
Замърсяване на водите: регулиране на нитратното съдържание
Water pollution: Managing nitrate ............................................................ 10
Природа: максимизиране на стойността на защитените територии
Nature: Maximising the value of protected areas........................................ 12
Отпадъци от опаковки: продължаващо увеличаване
Packaging waste: Still increasing ............................................................. 14
Трайни екологичносъобразни тенденции в енергетиката: предстоящ дълъг път
Sustainable energy: A long way to go ....................................................... 16
Транспорт: Необходимост от цялостно отчитане на разходите
Transport: Full-cost pricing needed .......................................................... 18
Замърсяване на въздуха: нанасяне на вреди на здравето на градските обитатели
Air pollution: Damaging health in cities ..................................................... 20
Промяна на климата: Все повече доказателства за въздействията
Climate change: Growing evidence of impacts ........................................... 22
Проекция на прогреса относно поставените цели от Протокола от Киото ... 17
Projected progress towards Kyoto Protocol targets ......................................17
'Сигнали на ЕАОС' са ежегодни доклади, които обхващат широк кръг от теми.
EEA Signals are annual reports covering a broad range of topics.
Те обикновено съставляват около 2030 страници основаваща се на показатели оценка, подкрепена c графики и написана на популярен език за широка аудитория.
They are typically built around 20–30 pages of indicator-based assessment wri�en in non-technical language for a broad audience with graphics to support the text.
Превеждат се на всички езици на ЕАОС.
They are translated into all EEA languages.
Ключовите теми в тазгодишния доклад подчертават нуждата да се постигне по-нататъшен напредък в управлението на екологичните въздействия на земеделието, транспорта и енергетиката.
The key messages in this year's report highlight the need to make further progress in managing the environmental impacts of agriculture, transport and energy.
Това може да бъде постигнато чрез допълнително увеличение на използването на пазарни инструменти за управление на търсенето и превръщане на външни разходи във вътрешни (например за транспорт), чрез по-активно преминаване към положителни субсидии (например за земеделие) и чрез насърчаване на нововъведенията (например за възобновяема енергия).
This can be achieved by further increasing the use of market-based instruments to manage demand and internalise external costs (e.g. for transport), by switching more extensively to positive subsidies (e.g. for agriculture) and by promoting innovation (e.g. for renewable energies).
Положителните последиците от технологичния напредък за околната среда и човешкото здраве ще се проявят в много направления по теми като промяна на климата, замърсяване на въздуха, разнообразие от биологични видове и качество на водите.
The spin-off benefits for the environment and human health will be multi-dimensional across issues such as climate change, air pollution, biodiversity and water quality.
Най-важните събития в европейската околна среда през 2003 г. бяха свързани c времето и климата.
The major events in Europe's environment during 2003 were weather- and climaterelated.
Горещото лято отне живота на около 35 000 души главно в Южна Европа.
The hot summer claimed possibly as many as 35 000 lives, mainly in southern Europe.
Особено високи бяха нивата на замърсяване c озон, като в същото време бяха отчетени необичайно ниски нива наДунав, Рейн и други големи реки, в ярък контраст c големите наводнения през предишното лято.
Ozone pollution levels were especially high, while unusually low water flows were recorded in the Danube, Rhine and other major rivers, in sharp contrast with the heavy flooding the summer before.
Горските пожари през лятото на 2003 г. отнеха човешки живот и причиниха вреди за 925 милиона евро само в Португалия.
The summer 2003 forest fires claimed lives and cost some EUR 925 million in Portugal alone.
Смята се, че приблизително три четвърти от икономическите загуби в Европа причинени от бедствия са резултат от промените на времето и климата.
It is estimated that in Europe around three quarters of economic losses caused by catastrophic events result from weather- and climate-related events.
Много консервативна оценка на средния годишен размер на вредите възлиза на 10 милиарда евро c тенденция към нарастване.
A very conservative estimate of the annual average bill is about EUR 10 billion and rising.
Тези числа подсказват, че управлението на природните ресурси на Европа е все по-важно за запазване на европейския икономически и социален капитал.
These figures suggest that managing Europe's natural resources is increasingly important for ensuring the viability of Europe's economic and social capital.
Като цяло, данните за околната среда се подобряват, но все още не са достатъчно адекватни, за да посрещнат нуждата от проследяване на промените.
In general, environmental data are improving but they remain inadequate to meet the task of monitoring changes. For example, water quality data need to become more statistically representative at catchment level, while air quality monitoring for small particles (PM
Европейската Агенция за Околна Среда работи за подобряване на данните като осигурява цялостно покритие за всички държавичленки и колкото се може по-голяма точност на получаваните данни.
The European Environment Agency is working to improve data by ensuring there is complete coverage over time for all member countries and that data delivered are as accurate as possible.
Продължава работата по подобряване на методологиите на показателите, като усилията се съсредоточават главно върху основното ядро показатели на ЕАОС (www. eea.eu.intlcoreset).
Work continues to improve indicator methodologies, focusing primarily on the EEA core set of indicators (www.eea.eu.int/coreset).
Това ядро ще бъде редовно преразглеждано и постепенно разширявано, за да отразява проблемите, които не са добре засегнати към настоящия момент, като използването на ресурсите, здравето и химикалите.
The set will be reviewed regularly and gradually expanded to cover issues not well addressed at present, such as resource use, health and chemicals.
В допълнение, за да посрещне най-ефективно нуждите на гражданите и правещите политиката в Европа, ЕАОС ще продължи да развива по-интегрирани показатели, които съчетават екологични, икономически, социални, както и териториални измерения.
In addition, to meet the needs of citizens and policy-makers across Europe most effectively, the EEA will continue to develop more integrated indicators that combine the environmental, economic and social dimensions as well as the territorial dimension.
Професор Jacqueline McGlade Изпълнителен Директор
Professor Jacqueline McGlade Executive Director
Европейската околна среда трябва да бъде разглеждана в контекста на програмите по социално-икономическите въпроси, като Лисабонския процес и устойчивото развитие, които имат силно изразен глобален мащаб.
Europe's environment should be considered in the context of socio-economic agendas, such as the Lisbon process and sustainable development, that also have a strong global dimension.
През март 2000 г.
In March 2000 the Lisbon European Council set a new strategic goal (1) for Europe.
Европейският Съвет в Лисабон постави нова стратегическа цел (') за Европа.
This was subsequently complemented in Gothenburg in June 2001 with a strategy for sustainable development, the addition of the environmental dimension to the Lisbon objectives and the
В основата на тези пречки са недостатъците на институционалните структури, неизпълнението на поети ангажименти (вж.
The main barriers to progress in environmental protection and sustainability are the complex, inter-sectoral, inter-disciplinary and international nature of both the problems and the solutions.
Заключения на Европейския Съвет, 25-26 март 2004) и липсата на информация за и разбирането на възможните 'многократно печеливши' решения за постигане на устойчиви резултати.
These barriers are underpinned by shortcomings in institutional structures, non-implementation of commitments already made (see European Council conclusions, 25–26 March 2004) and lack of information on and understanding of possible 'win-win-win' solutions for achieving sustainable outcomes.
Такива решения включват конкурентност и нововъведения, обществено единство, обединяване на територии, както и защита и поддържане на оскъдни природни ресурси и ценни екосистеми.
Such solutions embrace competitiveness and innovation, social cohesion, territorial cohesion and the protection and maintenance of scarce natural resources and valuable ecosystems.
Европейският Съюз е втората по големина икономика след Съединените щати, c огромни активи и водеща роля в управлението на света.
The European Union is the second largest economy behind the United States, with a vast array of assets and a lead part to play in global governance.
Лисабонската икономическа програма цели да постигне по-висок растеж и повече и по-добри работни места, но напредъкът към постигане на тези цели е променлив.
The Lisbon economic agenda aims to deliver higher growth and more and be�er jobs, but progress towards its objectives is mixed.
Икономическият растеж (измерен чрез брутния вътрешен продукт) в 15-те по-стари държавичленки на ЕС е 27 % между 1990 и 2002 г., в сравнение c 41 % в Съединените щати.
Economic growth (in terms of gross domestic product) in the 15 older EU Member States was 27 % between 1990 and 2002, compared with 41 % in the United States.
Нарастването на заетостта в тези държавичленки също така изостава от Съединените щати от 1990 г. насам, но производителността на труда се развива със сходни темпове.
Employment growth in these Member States has also lagged behind the United States since 1990, but labour productivity has been more closely aligned.
Съгласно Европейския индекс на конкуренцията за 2004 г.
Competitiveness and innovation are defining conditions for growth to deliver sustainable outcomes for Europe's economy, society and environment.
(The European Competitiveness Index 2004, Robert Huggins Associates, http://www.hugginsassociates.com), в основата на европейската конкурентноспособност са малък брой страни и 'супер региони'.
Europe's competitiveness is being driven by a handful of countries and 'super-regions', according to the 2004 European Competitiveness Index (The European Competitiveness Index 2004, Robert Huggins Associates, h�p://www.hugginsassociates.com).
Очаква се в бъдеще амбициозни региони в новите държавичленки на ЕС да надминат наймалко конкурентноспособните от постарите държави-членки.
In the future, ambitious regions in the new EU Member States are expected to overtake the least competitive among the older Member States.
На държавно ниво, Дания и Люксембург оглавяват конкурентната надпревара между постарите страни-членки, докато Усимаа във Финландия и Стокхолм оглавяват регионалния индекс и са единствените райони в Европейския Съюз, които намират място в световните показатели за конкурентноспособност за 2002 г.
At country level Denmark and Luxembourg head the competitiveness league among the older Member States, while Uusimaa in Finland and Stockholm head the regional index and are also the only regions in the European Union to feature in the 2002 world competitiveness index.
Норвегия и Швейцария също се представят добре.
Norway and Switzerland also perform well.
Степента на създаване на знания π използването на човешкия ресурс отличава конкурентноспособните играчи от помалко конкурентните.
The extent of knowledge creation and the utilisation of human capital distinguish the competitive performers from the less competitive.
Намаляването на регионалните различия, главната цел на политиката за единство на Европейския Съюз, се очаква още повече да увеличи 'по-добрия' растеж (вж.
Many of these countries and regions also perform relatively well on environmental issues, indicating that economic and environmental goals can be achieved together.
Третия доклад за единство на Европейската комисия, февруари 2004 г.).
Reducing regional disparities, the main goal of the European Union's cohesion policy, is expected to further enhance 'be�er' growth (see European Commission 3rd Cohesion Report, February 2004).
По-добър растеж също така означава подобрена производителност на ресурсите.
Be�er growth also means improved resource productivity.
Между 1980 и 2000 г. имаше леко увеличение в използваните материали на глава от населението в икономиката на Европейския Съюз.
There was a slight increase per capita in the use of materials in the European Union economy between 1980 and 2000.
Сигнали на ЕАОС 2004 показва, че се наблюдава относително диференциране на потреблението на ресурси от икономическия растеж, от части стимулиран от технологическите нововъведения.
EEA Signals 2004 product grew much more strongly (by 56 %), indicating that there has been a relative decoupling of resource use from economic growth, driven in part by technological innovation.
Европа е лидер в областта на екологичните технологии и нововъведения, например преработваеми материали и процеси c по-голяма устойчивост, възобновяема енергия и начини за обработване на отпадъците.
Europe leads on environmental technology innovations, for example on more sustainable manufacturing materials and processes, renewable energies and waste treatment practices.
Научните изследвания са ключови за продължаване на напредъка.
Research is key to maintaining progress.
Обществените промени в Европа се определят от разширяването, демографските промени и глобализацията.
Social changes in Europe are being driven by enlargement, demographic changes and globalisation.
Те на свой ред влияят на консумацията и решенията по пространствено планиране, като по-специално транспортът играе все по-основна роля в икономиката и живота на хората.
These in turn are influencing consumption pa�erns and spatial planning decisions, with transport in particular playing an increasingly pivotal role in the economy and people's lives.
Доходите на глава от населението значително се различават в източните и западните части на Европейския Съюз.
Wealth per capita differs substantially between the west and east of the European Union.
Днешният разширен съюз има 20 % повече население и 25 % по-голяма територия.
The now enlarged Union has 20 % more population and 25 % more territory.
Около три четвърти от населението живее върху само 15 % от територията (3) и днешните тенденции за формиране на градски агломерации в индустриалните региони на Северна Франция, Германия, Холандия и Белгия се очаква да продължат и за в бъдеще.
Around three-quarters of the population live on only 15 % of the land area (3) and present trends of urban agglomeration in the industrial regions of northern France, Germany, the Netherlands and Belgium are expected to continue into the future.
Напорът към градските агломерации в Европа се очаква да се увеличи още повече, тъй като хората търсят начин да подобрят жизнения си стандарт като се местят в региони, където възможностите да се намери работа са най-големи.
The pressures on urban agglomerations across Europe are expected to increase further as people seek to improve their living standards by moving to where the employment opportunities are greatest.
Тези тенденции ще увеличат натоварването върху съществуващата вече градска инфраструктура и услуги, но също така ще са предпоставка за изграждане на по-функционални и организирани градове, в които ще намерят своето място икономическите, социалните и екологичните стремежи.
These trends will increase pressure on existing urban infrastructure and services but will also create opportunities for building more sustainable cities that accommodate economic, social and environmental aspirations.
При този променящ се контекст, населението на Европа се очаква да нараства до около 2020 година, след което да се стабилизира и намалее.
In this evolving context, Europe's population is expected to increase until about 2020, a�er which it will stabilise and then decline.
Населението в работна възраст (жители между 15-64 години) се очаква да започне да намалява дори няколко години по-рано, от 2010, което ще доведе до намаляване на работната ръка и нововъведенията.
However the working-age population (those aged 15–64) is expected to start falling a few years earlier, from 2010, with consequences for sustaining employment and innovation.