natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Разяснителни кампании за законовата рамка на ЕС за вината с географско указание, както и кампании за вината със защитени наименования за произход и вината с указание на лозовия сорт;
• Campaigns explaining the EU-wide framework for wine with geographical indication as well as campaigns on
Там, където производителите преценят условията за производство като неподходящи, ще им се даде възможност за достойно напускане на сектора, основаващо се на свободния им избор.
Where producers deem the conditions for production not viable, they will be given the possibility to leave the sector with dignity, based on their free choice.
Ще се определи премия за изкореняване в атрактивен размер: най-висока в началото и намаляваща през оставащия петгодишен период на ограничения върху засаждането.
The grubbingup premium will be set at an attractive level: higher at the beginning and decreasing over the remaining five-year period of planting restrictions.
Бюджетът, определен за целта, ще даде възможност за изкореняването на около 200 000 хектара в ЕС.
The budget dedicated to this will allow the grubbingup of around 200 000 ha in the EU.
Също така те ще имат възможността да спрат изкореняването, когато общият размер на изкоренените площи надхвърли 10 % от засетите с лозя площи.
The quality policy will be made clearer, simpler, more transparent, and thus more effective, by establishing a clear framework for wines with Geographical Indication (GI) consistent with the horizontal quality policy for other foodstuffs.
Премията ще бъде свързана и със спазването на изискванията за опазване на околната среда.
Wines with GI will be further divided into wines with a Protected Geographical Indication (PGI) and wines with a Protected Designation of Origin (PDO).
Политиката за качество ще стане по-ясна, опростена, попрозрачна и следователно по-ефективна чрез очертаване на ясна рамка за вината с географско указание, които да са съвместими с хоризонталната политика на качество за другите хранителни продукти.
To avoid social and environmental problems, Member States will be allowed to limit grubbing up in mountainous areas, on steep slopes and in areas with specific environmental constraints.
Вината с географско указание ще бъдат впоследствие разделени на вина със защитено географско указание (ЗГУ) и вина със защитено наименование за произход (ЗНП).
They will also be given the possibility to stop grubbingup if the total grubbed-up area exceeds 10% of their area planted with vines. The premium will also be subject to compliance with the environmental rules.
Изкоренените лозарски стопанства ще се смятат за площи по схемата за единно плащане и ще им бъдат отпуснати средства в съответствие със средното за района отделено пряко плащане.
Vineyards grubbed up will qualify as an eligible area under the Single Payment Scheme and be granted the average regional decoupled direct payment.
Ще се въведе процедура за регистрирането на „географско указание“ и „наименование за произход”, свързана първо с участието на държавите-членки, а след това и на Комисията.
A registration procedure of ’geographical indications’ and ‘designations of origin’, involving first the Member States and then the Commission services will be introduced.
Тази нова процедура следва да е в съответствие с вече съществуващата законова система на ЕС по отношение на хранителните продукти и със споразумението на СТО по свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС)2 за географските указания.
This new procedure will be coherent with the EU legal system already existing for other foodstuffs and with the WTO-TRIPS Agreement on geographical indication.
В бъдеще, предвид хармонизирането на нашите правила с тези на СТО, ще се разшири обхватът на правата на интелектуалната собственост (ПИС), като се включат регистрацията и защитата на вината със ЗГУ и ЗНП.
In the future, to align our rules with those of the WTO, the scope of the Intellectual Property Rights (IPR) rules will be extended to include the registration and protection of PGI and PDO wines.
Производството в тези държави-членки, чието винопроизводство е под 25 000 хектолитра годишно, не засяга сериозно пазарното равновесие: затова тези държавичленки ще бъдат освободени от преходната забрана за ново засаждане, но пък те няма да имат достъп до схемата, свързана с изкореняването.
Production in those Member States where wine production is below 25,000 hectolitres per year does not seriously affect the market balance: these Member States are therefore exempt from the transitional prohibition on new plantings – but do not have access to the grubbingup scheme either.
Следва да се подобри и контролът на качеството, включвайки процедурите за класифициране/декласифициране на вината.
Quality controls, including the procedures on classification/declassification of wine are also improved.
Политика на етикетиране n u l l
Labelling policy n u l l
Комисията предлага да опрости разпоредбите относно етикетирането, като установи единна правна рамка, която да се прилага към всички категории вино и свързаните с тях обозначения.
The Commission proposes to simplify the labelling provisions by setting up a single legal framework applying to all the different categories of wine and particulars relating to them.
Тя трябва да осигурява необходимата на потребителите информация и да съответства по-добре на политиката за качество на виното.
It will provide consumers with the information they need and be more consistent with the wine quality policy.
По-специално това включва:
In particular, this involves:
Винопроизводителните практики са техническите практики, разрешени за производство на вино от грозде. Те се характеризират със:
Practices not mentioned in the positive lists or in the regulation are prohibited and their use is regarded as fraud.
•Законово обвързващи изисквания за разрешени технически практики и обработки;
• Improving the flexibility of the labelling policy, in taking into account the WTO policies, by removing the distinction between the rules on labelling wines with and without GIs, most importantly facilitating the indication of vine variety and vintage on wines without GI status respecting proper traceability requirements;
•Позитивни списъци на разрешените практики.
Objectives andfunctioning oflegislation on wine making practices
•Използването на единен правен инструмент за всички вина, който да допълва изискванията на хоризонталната Директива 2000/13/EC за етикетиране с цел съобразяване със специфичните особености на лозаровинарския сектор по отношение на задължителните и незадължителните условия на етикетиране;
• The use of a single legal tool for all wines by complementing the rules in the horizontal labelling Directive 2000/13/EC as appropriate to meet the particularities of the wine sector as regards compulsory and optional labelling needs;
•Осигуряване на информация и защита на потребителя чрез пълното му информиране за произхода на продукта чрез подходящи правила за етикетиране по отношение на проследяването;
• Ensuring consumer information and protection, fully informing them of the origin of the product through appropriate labelling rules on traceability;
•Прехвърляне на правомощия от Съвета на Комисията.
• The transfer of competence from the Council to the Commission.
Законодателството на Общността има за цел да:
• Protect consumers’ health.
•Запазва и повишава качеството на продуктите;
An easier adaptation to technical progress and new techniques
•Осигурява спазването на законодателството при всеки продукт;
Finally, the production of “vins de cépage”, wines composed of a single variety or of a blend of two or more varieties should be facilitated.
•Защитава потребителите от измама;
Wine making practices
Това ще помогне да се противодейства на агресивната търговска политика по отношение на тези вина, разработвана от трети страни.
A faster acceptance of new practices would allow European producers to be more competitive with third countries, where the introduction of new practices is a simple administrative process.
Следва да се разреши смесването на вина от един сорт, но от различен произход, в рамките на една или няколко държави-членки.
Today’s positive lists for wine making (oenological) practices
•Опазва здравето на потребителите.
Wine making practices are the technical practices authorised for the production of wine from grapes.
•Оценката на Комисията за енологичните практики, възприети от Международната организация по лозата и виното, и включването им в регламент на Комисията;
• The assessment by the Commission of the oenological practices adopted by the International Organisation of Vine and Wine (OIV) and then incorporation into a Commission regulation;
•Разрешаване на използването в ЕС на международно вече признати практики за производство вино, което е предназначено за износ към тези дестинации;
• The authorisation of the use in the EU of oenological practices already agreed internationally for making wine to export to those destinations;
•Поощряване на рационализацията и подобряване на производството и преработката;
• The promotion of the rationalisation and improvement of production and processing;
•Премахване на изискването за минимално естествено алкохолно съдържание на виното.
• The deletion of the minimum natural alcohol requirement of wine.
•Провеждане на изследвания чрез устойчиви производствени методи и пазарни проучвания.
• Carry out research into sustainable production methods and market developments.
Към рационално обогатяване Обогатяването на виното се използва за увеличаване на концентрацията на захар в гроздовата мъст (гроздовия сок) преди ферментацията, което повишава алкохолното съдържание в обемни проценти на виното след ферментацията.
Wine enrichment is used to increase the concentration of sugar in the grape must (grape juice) before fermentation which raises the alcoholic strength by volume of the wine after fermentation.
Използването на практиките за обогатяване се различават във всяка една държава-членка.
Use of enrichment varies from Member State to Member State.
•Да бъдат съставени от представители на икономически дейности в сектора;
For sectoral organisations, conditions for recognition will be added, namely:
Предложението на Комисията цели да:
The proposal of the Commission aims to:
•Прекрати финансовата помощ за гроздова мъст;
• Being made up of representatives of economic activities of the sector;
•Забрани използването на захароза (не на гроздова захар);
• Prohibit the use of sucrose (not a grape sugar);
•Да изпълняват една или повече от конкретните цели, изброени в регламента.
• Being established on their own initiative;
Целите ще се разширят с включването на:
• Carry out one or more of the specific objectives listed in the regulation.
•Установи максималното увеличение при обогатяването на 2 обемни процента, с изключение на зона В (Испания, Словения, Унгария, Италия, Португалия, Гърция, Кипър, Малта, България, Румъния и части от Франция), за които ограничението следва да е 1 обемен процент;
• Fix a maximum increase for enrichment of 2 % vol., except in zone C (Spain, Slovenia, Hungary, Italy, Portugal, Greece, Cyprus, Malta, Bulgaria, Romania and certain parts of France) where the limit would be 1 % vol.;
•Информационни кампании за умерена консумация на вино и за ползите и вредите, свързани с отделните потребителски модели, и кампании за популяризиране в трети страни;
• Abandon the mandatory minimum natural alcoholic strength which is not relevant any longer to introduce some simplification in a complex system.
•Разработването на методи и инструменти за повишаване на качеството на всички производствени стадии.
• Information activities on moderate consumption of wine and on the benefits and harm linked to different consumption patterns and promotion campaigns mainly in third countries;
Тези мерки ще доведат до намаляване на необузданото използване на мъст за обогатяване, възстановяване на имиджа по отношение на качеството на вината на Общността,
These measures will result in a decrease of the unchecked use of must for enrichment, restore the quality image of Community wine, maintain the outlet for concentrated grape must, strengthen the reputation of Community quality wines, and simplify the rules for consumers and producers.
Производството на вино е от особена важност за страните от Южна Европа, но също така и за някои, които са пò на север:
Whether one looks at the vineyard size, the kinds of wine or œnological practices tailored to different climatic conditions, the reality of wine production in Europe varies greatly from one Member State to another – in all cases, however, it represents an integral part of the country’s culture and heritage.
•Лозаро-винарският сектор съставлява около 10 % (и повече) от общата селскостопанска продукция във Франция, Португалия и Италия;
• The wine sector accounts for around 10 % (or more) of overall agricultural production in France, Portugal and Italy;
•Винопроизводството има дял малко под 3 % в селскостопанската продукция на Испания, макар Испания да е третата по големина винопроизводителка в ЕС;
• Wine brings in just under 3 % of the value of Spain’s agricultural production, even though Spain is the third largest producer of wine in the EU;
Винопроизводството е върхов сектор в земеделското производство на Европейския съюз с доста по-значим дял (в стойностно изражение), отколкото захарното цвекло или маслиновото масло, и с почти същия дял като този на пшеницата.
Wine is one of the top sectors of agricultural production in the European Union, contributing (in value terms) significantly more than sugar beet or olive oil, and about the same as wheat.
•Измерено като дял на сектора в националната земеделска продукция, Люксембург е от най-големите винопроизводители (11,0 %), като същото се отнася и за Словения (8,4 %) и Австрия (8,4 %).
• In terms of the sector’s contribution to national agricultural production, Luxembourg is one of the biggest wine producers (11.0 %), as are Slovenia (8.4 %) and Austria (8.4 %).
Дял на винопроизводството в земеделската продукция (% от общата стойност): ЕС-27 и основни държавичленки производителки
Share of winein agricultural production(% oftotal value): EU-27 and main producer Member States
* ЕС-27 с изключение на България, Кипър, Малта и Словакия, за които няма налични данни.Източник: Евростат — Земеделски икономически разчети, 2006 г.
Source: Eurostat – Economic accounts for agriculture, 2006.
Големи колебания в обема и стойността на произведеното вино
Big variations in the volume and value of wine produced
Ако погледнем как е разпределена продукцията на вино — в количествено и стойностно изражение — виждаме, че изникват някои значителни различия между основните държавичленки производителки:
If we look at how wine production is distributed – in volume and value – among the main producer Member States, some significant differences emerge:
За последните пет години ЕС-27 произвежда средно годишно 185 милиона хектолитра вино на стойност от 15,6 милиарда EUR.
In the past five years, the EU-27 has produced, on average, 185 million hectolitres of wine a year, with a value of € 15.6 billion.
България и Румъния, които са държавичленки от януари 2007, произвеждат съответно близо 2 милиона и 5 милиона хектолитра.
Bulgaria and Romania, which have been Member States since January 2007, produce about 2 million and 5 million hl respectively.
Обем на продукцията на вино по държавичленки (ЕС-27) — ср. 2002−2006 г.
Volume of wine production by Member State (EU-27) – ave. 2002–06
•Франция е найголемият производител със среден обем от 53 милиона хектолитра или 28,6 % от общата продукция на ЕС.
• France is the biggest producer, with an average of 53 million hl, or 28.6 % of the EU total.
Благодарение на качеството на нейните grands crus Франция сама носи почти половината от стойността на продукцията на вино в ЕС (7,4 милиарда EUR).
Thanks to the quality of its grands crus, France alone accounts for almost half of the value of EU wine production (€ 7.4 billion).
•Испания е третата по големина производителка в Европа с 45 милиона хектолитра (24,7 %) годишно, но като стойностно измерение на печалбата делът й е ограничен (1,2 милиарда EUR или 7,8 %).
• German wine production is worth as much as Spain’s, despite lower quantities (about 10 million hl).
•Немската продукция на вино възлиза на стойност, равна с тази на Испания, макар и по-малка като количество (около 10 милиона хектолитра).
• Portugal produces 7.2 million hl, but this represents nearly € 1 billion a year thanks to the high value of wines such as Porto.
•Португалия произвежда 7,2 милиона хектолитра, но това съставлява близо 1 милиард EUR годишно благодарение на високата стойност на вина като портото.
• Next come Hungary (4.5 m hl / € 146 m), Greece (3.8 m hl / € 50 m) and Austria (2.5 m hl / € 440 m).
Стойност на продукцията на вино по държавичленки (ЕС-27) — ср. 2002−2006 г.
Value of wine production by Member State (EU-27) – ave. 2002–06
•На следващо място е Унгария (4,5 милиона хектолитра/146 милиона EUR), Гърция (3,8 милиона хектолитра/50 милиона EUR) и Австрия (2,5 милиона хектолитра/440 милиона EUR).
• Finally there are the smaller producing countries like Slovenia (850 000 hl), the Czech Republic (500 000 hl), Slovakia (400 000 hl), Cyprus (267 000 hl), Luxembourg (140 000 hl) and Malta (73 000 hl).
Винопроизводството на ЕС в цифри
EU wine productioninfigures
Държавачленка
Winegrowing area (2005/06)
Стойност (ср. 2002−06 г.)
Unit value (ave. 2002–06)
Брой на лозарските стопанства (2005 г.)
No of holdings with vineyards (2005)
„Качествено вино“ и трапезно вино
Source: DG AGRI, Eurostat, Member States’ notifications.
ЕС е дом за повече от 2,4 милиона винопроизводители
The EU is home to more than 2.4 million wine producers
В ЕС има 2,4 милиона винопроизводители, които се грижат за около 3,6 милиона хектара.
The EU has 2.4 million wine producers tending vines on around 3.6 million hectares.
Средната лозарска площ за стопанство е около 1,5 хектара.
The average vineyard area per holding is thus about 1.5 hectares.
Румъния е специален случай с около 950 000 земеделски стопанства за отглеждане на лозя със средна площ от 0,2 хектара.
Romania is a special case, with about 950 000 agricultural holdings growing wine on an average area of 0.2 ha.
Виното на ЕС попада в две основни категории.
Wine in the EU falls into two main categories.
Около 40 % от лозарските площи се използват за производството на трапезно вино и 60 % — за „качествени вина, произведе-ни в определени райони“.
Around 40 % of the winegrowing area is used to produce table wine and 60 % for „quality wines produced in specific regions“.
Това разпределение е с голяма амплитуда на различие при отделните държавичленки и зависи основно от това как са класифицирани вината на национално равнище.
This breakdown varies greatly between Member States, depending especially on how wines are classified at national level.
В някои държавичленки на практика всички вина се считат за качествено вино.
In some Member States, virtually all the wine is considered to be quality wine.
Разбивка на лозарските площи според вида произвеждано вино
Winegrowing area broken down according to type of wine produced
Качествено вино
Quality wine Other wine
Вино: високоспециализиран сектор
Wine: a highly specialised sector
Винопроизводители, произвеждащи само вино, през 1990 г. и през 2005 г. (% от всички винопроизводители)
Wine producers producing only winein 1990 andin 2005(% of all wine producers)
Значим източник на заетост
A significant source of employment
Чехия и Словакия, където съставляват над 60 % от заетите в този сектор.
While family labour is predominant (81 % of the total), paid workers also play an important role in France, the Czech Republic and Slovakia, where they make up over 60 % of those employed in the sector.
В сравнение с останалите култури лозарството е изключително трудоемко.
Compared with other crops, vine growing is extremely labour-intensive.
През 2005 г. лозарските стопанства в ЕС са наели над 2 200 000 души (в еквивалент на пълно работно време).
In 2005, wineproducing holdings in the EU employed over 2 200 000 people (full-time equivalent).
Ако се включат и другите предхождащи и следващи звена в сектора, броят на създадените работни места от лозаровинарския сектор ще бъде даже още по-висок.
If one includes other upstream and downstream parts of the sector, the number of jobs generated by wine production is even higher.
В ЕС-15 специализиралите се във винопроизводството винаги са се радвали на доходи над средните за селското стопанство като цяло (виж данните от 1990 г. насам).
In the EU-15, specialised wine producers have always enjoyed incomes that were above the average for agriculture as a whole (see data since 1990).
Доходите от лозаровинарския сектор нарастват устойчиво между 1993 г. и 1999 г., но тази тенденция рязко се промени от 2000 г.насам, с възстановяване за кратко през 2004 г.
Wine sector incomes grew steadily between 1993 and 1999, but this trend was reversed sharply in the years from 2000 onwards, with a brief recovery in 2004.
Средният приход за единица работа спадна с 12 % между 1999 г. и 2003 г.
The average income per work unit fell by 12 % between 1999 and 2003.
Това равнище на заетост отговаря на 22 % от работната ръка, заета в земеделието на ЕС.
This level of employment corresponds to 22 % of the EU’s agricultural workforce.
Делът е по-голям за Румъния: 705 000 единици годишна работа (ЕГР) или 32 % от общия размер за ЕС; следваща е Италия (455 000 ЕГР/20 %) и Португалия (227 000 ЕГР/10 %).
The proportion is highest in Romania: 705 000 annual work units (AWU), or 32 % of the EU total; next come Italy (455 000 AWU / 20 %) and Portugal (227 000 AWU / 10 %).
Франция и Испания достигат съответно 8 % и 7 % от активните в сектора на ЕС.
France and Spain account for 8 % and 7 %, respectively, of those active in the sector in the EU.
ЕС-15: промяна в средния доход за единица работа — от 1989 г. до 2004 г.
EU-15: Changes in average income per work unit – 1989 to 2004
Всички земеделски стопанства
All agricultural holdings
•Производителите от Франция и Люксембург се радват на доходи много над средните, докато техните колеги в Испания, Гърция и Португалия печелят по принцип твърде малко;
• Producers in France and Luxembourg enjoy incomes that are much higher than the average, while their counterparts in Spain, Greece and Portugal generally earn very little;
•Съществува голяма разлика в доходите на производителите на качествено вино и на трапезно вино, като първите по правило (с изключение на Гърция) са по-добре финансово от последните.
• There are big income differences between producers of quality wine and table wine, with the former systematically (except in Greece) faring better financially than the latter.
Средни доходи на винопроизводителите в ЕС в зависимост от вида вино — 2003 г.
Averageincomes of EU wine producers accordingtotype of wine – 2003
Средно ЕС-15 (лозарски стопанства)
EU-15 average (specialised holdings)
Качествено вино
Source: DG AGRI – FADN
По отношение на виното ЕС е световен лидер:
When it comes to wine, the EU is the world leader:
•Най-голям производител (50 % от площите, засадени с лозя в света, и над 60 % от производството им);
• Biggest producer (50 % of area under vines in the world and over 60 % of its production);
•Най-голям потребител (над 60 % от общото потребление);
• Biggest consumer (over 60 % of global consumption);
•Най-голям износител и водещ пазар за внос.
• Biggest exporter and top import market.
Световното винопроизводство: конкуренцията на ЕС наваксва
World wine production: the EU’s competitors are gaining ground
Този общ спад показва два отделни и противоположни процеса: в ЕС се наблюдава малко, но постоянно намаляване (от 15 %) на площите, докато основните му конкуренти отбелязват зашеметяващ ръст на производствения си капацитет с нарастване от 21 % за Съединените щати, 33 % за Южна Африка, 52 % за Чили, 178 % за Австралия и 360 % за Нова Зеландия.
This overall decline masks two distinct and contrasting developments: the EU has seen a limited, but steady reduction (of 15 %) in area, while its main competitors have witnessed stunning growth in their production capacity, with increases of 21 % in the United States, 33 % in South Africa, 52 % in Chile, 178 % in Australia and 360 % in New Zealand.