natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dа седемгодишния период наизпълнение са заделени повече от 700 милиона еуро заанализ, изграждане на мрежи и обмен на информация заподобряване на политиките и практиките, както и закампании за привличане на вниманието към ключовисоциални въпроси и такива, свързани със заетостта.
It will spend its budgetof over 700 million on analysing, networking and sharing of information to improve policy and practice and incampaigns to highlight key employment and social issuesover its seven years of implementation.
тв ет ст в и ес пр ав о л о од и на о бщ но ст но равнище ; т целите към практическ довата заетост и социалната со литическата програма на вър о тв а не то на ст ат и ст и че ск и инструмент и, ме то ди и общи показатели ; чи по
GENERALOBJECTIVES n in g, id en tif ic a tio n and d is em in a tio n of g o d practice and in o va tiv e reaty-delegatedtasks and powersin employment and social solidarityto ro g re s P tthedevelopmentofstatisticaltols, methodsandcomonindicators tand m on it or the im pl em en ta tio n of Co m unitylawandpolicyobjectivesinthe Member States, and t n er ing with key stakeholders and ge t ing s up or o im provetheknowledgeandunderstandingofthesituationsprevailinginthe Member States shaping andfocusingthe EU policy agenda onthe most EU presing concer promotingthe cordination and convergence of national policiestowards EU objectives;
жности за всички; нейният по
A European Comunitythat canfuly playits par for al and whose positive contributionisrecognised and valued the benefit of European citizens by:
О$Я' $О л ук и те или на за бо учвания на безопасните и здравословните у
EXAMPLES FOR FUNDING ts such as le ga le xp er va to rie s such as the European Employment Ob s er ning, awarenes and disemination tto main actors
А на ли з
Mutual lear
Общоевропейски изследвания, например про ст ат и ст и че ск и да ни о европейската рабо вропейски об се рв ат ор и, като например вропейската об се рв ат ор ия на т ру област ан ат ру
Europe-wide studies s uch asresearch on health and s afety at work, colecting statis tics onthe number of work- place acidents and dis eases or European Labour Force Sur
Обучение на с пе ци а ли ст и в пр ав на та и по
European ob s er andlabour m ar ke t tr end s law and its ap lic a tio n tio n, age and disability or pr om ot ing gender equality encesortheSocialAgendaForum
K режи на 4 Ов рамките на , к ор и ен та ци я, въз ра ст , или и нв ал ид но ст , или за насърчаване на равенство
Public aw are n es campaigns on EU social and employment policies and laws including EU Presidency C on fe r- •
Pа мп ан и за запознаване на об ще ст в ен о социалната со програма.
EUnetworksof NGOsfightingsocialexclusionanddiscriminationongroundsofracialorigin,sexualorienta-•
' О Ъ * 4 F ! * 4А F4RО;KАJFЯ енерална дирекция „рудова заетост, социални въпроси и равнивъзможности“(DG EMPL) http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm астеж и трудова заетост http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm оциална програма http://ec.europa.eu/employment_social/social_policy_agenda/social_pol_ ag_en.html poÉpec http://ec.europa.eu/employment_social/progress/index_en.html
The European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal opportunities (DG EMPL)http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Основни политики в областта на:•(аетостта http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/index_en.htm
Growth and jobshttp://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
•Антидискриминация и връзки с гражданското общество http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm
The European Social Fundhttp://ec.europa.eu/esf
•авенството между половете http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/index_en.html вропейски социален фонд http://ec.europa.eu/esf траница за обществени поръчки и грантовете на DG EMPL http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm рантове, фондове и програми на http://ec.europa.eu/grants/index_en.htm
DG EMPL tenders and grants pagehttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm
вропейска комисия poÉpec — рограма на вропейския съюз за трудова заетост и социалнасолидарност за периода 2007—2013 г.
Progress — The EU programme for employment and social solidarity 2007-2013
*юксембург: лужба за официални публикации на вропейския съюз
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
ЕВРОПЕЙСКИСОЦИАЛЕН ФОНД
EUROPEAN SOCIAL FUND
Специални благодарности на екипа от „GOPA-Cartermill“, с чиято помощ бе реализирананастоящата публикация по поръчка на генерална дирекция „Трудова заетост, социалнивъпроси и равни възможности“, а именно:Julian Hale (автор), Jernett Karensen (редактор) и Sylvie Giraudon (ръководител напроекта), както и Jean Oost от „MADE IN V.“ за художественото оформление.
Special thanks to the team of GOPA-Cartermill who helped to realise this book onbehalf of Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities:Julian Hale (writer), Jernett Karensen (editor) and Sylvie Giraudon (project manager)as well as Jean Oost from MADE INV. for the art direction.
Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности, 2007 г.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2007
© Европейски общности, 2007 г.
© European Communities, 2007
Комисар по трудовата заетост, социалните въпроси и равнитевъзможности
For more than half a century now, the European Commission has been working in partnershipwith the Member States to give people theopportunity to improve their job prospects.
От създаването на Европейскиясоциален фонд през 1957 г. досега той е бил отполза за милиони хора, заети както в сфератана земеделието и промишлеността, така и всектора на услугите, който вече обхващаболшинството от активно трудещите се.
Sincethe European Social Fund was set up in 1957, ithas helped millions of people, not only in agriculture and industry but also in the servicessector where the bulk of jobs now lie.
Фондът се превърна в неразделна част от стратегията на Европейскиясъюз в областта на трудовата заетост, като неговият бюджет нараствашепостепенно с течение на времето от приблизително 1 % от общиябюджет на Общността през 1970 г. до 10 % към днешна дата.
The Fund has become a permanent fixture in the European Union's Employment Strategy, growing in size over the years from some 1% of thetotal Community budget in 1970 to 10% today.
Той не самоиздържа проверката на времето, но и показа капацитет за адаптиранекъм променящите се социални условия и условия на труд, като честодори ги изпреварваше.
It has more than stood thetest of time, showing a capacity to adapt to changing social and employment conditions and often even to be ahead of them.
Понастоящем Европейският социален фонд осигурява възможност надържавите-членки да провеждат активни политики по отношение напазара на труда в полза на всички трудещи се.
Today, the European Social Fund enables Member States to implementactive labour market policies that benefit people from all walks of life.
Той оказва съдействие нахората при придобиването на нови квалификации или започването напърва работа.
The Fund helps people retrain for new jobs or assists them in finding jobs forthe first time.
Също така се грижи за социално уязвимите групи отобществото в риск от социално изключване, като осигурявавъзможности за намирането или завръщането на работа.
It also looks out for the more vulnerable in society who maybe socially excluded or at risk of being so, providing them with opportunities to find or get back into work.
Това важи както за мъжете, така и зажените.
This is truefor both men and women.
Един от примерите за успеха на Европейския социален фонд еоказваната подкрепа на жените за започване или завръщане на работаслед дълъг период на прекъсване и за постигане на равнопоставеност смъжете на работното място.
One of the success stories of the European Social Fund has been that of helping women to find their first job or get backinto work after a career break and achieve an equal status with men in theworkplace.
През 1970 г. жените бяха помалко от еднатрета от активно трудещите се.
Back in 1970, a little less than a third of those employed werewomen.
Днес тази цифра възлиза на около 50 %.
Today, women are close to half of the employed.
Европейският съюз е изправен пред редица предизвикателствакато глобализация и нови технологии, застаряващо население,
The European Union is facing a series of challenges that range from globalisation to new technologies, from an ageing population to research andinnovation. To tackle these requires a highly skilled labour force, and the European Social Fund is the key to this.
Фондът акцентира върху хората и оказва необходимото съдействиеза адаптация към новите потребности на непрекъснато променящиясе пазар на труда.
The European Commission will continue to work in partnership with the Member States to ensure growth and jobs for the whole of the EU and willmaintain the European Social Fund as a fund that invests in people.
За мен еудоволствие да Ви представя тази история на 50 години инвестиции вхората; надявам се тя да се превърне в стимул и за бъдещия успех нафонда.
It is mypleasure to present to you this history of 50 years of investing in people; Ihope it will be an inspiration for the Fund's continued success.
70-те години на XX век —Изправени пред финансовипредизвикателства· · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · 13
THE1980S– A decade of market changes and new needs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
80-те години на XX век —Десетилетие на пазарни промени и нови потребности· · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · 19
THE1990S– Europe facing up to globalisation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
50 години инвестиции в хората· · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · 47
Celebrating 50 years investing in people. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Реконструкция на Европа след Втората световнавойна
Following the calamitous loss of human life that Europe suffered duringthe Second World War, the continent headed towards reconstruction andrecovery.
През 1951 г. — шест години след края на войната —шест държави (Франция, ФРГ, Италия, Белгия, Нидерландия и Люксембург) подписаха Парижкия договор за създаване на Европейскатаобщност за въглища и стомана (ЕОВС) с оглед гарантиране колективнотовземане на решения по въпросите на въглищата и стоманата — ключовивоенни ресурси.
In 1951, six years after the war had ended, six countries (France,West Germany, Italy, Belgium, the Netherlands and Luxembourg) signedthe Treaty of Paris to create the European Coal and Steel Community(ECSC) to ensure that coal and steel, key military raw materials, weremanaged collectively.
Основната цел бе предотвратяване избухването на новвоенен конфликт на континента.
The overriding aim was to prevent war breaking outon the continent once more.
В зората на Европейския социален фонд
The coaland steel industries posed particular challenges as following the war theyhad to be downsized.
Една от последиците на Договора за създаване на ЕОВС беизграждането на фонд за подпомагане на работниците от въгледобивнатаи стоманодобивната промишленост при придобиването на умения заработа в условията на индустриална модернизация или преминаванетокъм нов тип производство или, при неуспех, за започването на работа вдруги промишлени отрасли или географски региони.
One outcome of the ECSC Treaty was a fund tohelp workers in the coal and steel industries gain a range of job skills tokeep apace with industrial modernisation or conversion to new kinds ofproduction or, failing that, to enable them to seek work in other industriesor geographical locations.
Този фонд,известен под названието „Фонд на ЕОВС за преквалифицирането ипреселването на работници“, бе предшественикът на Европейскиясоциален фонд (ЕСФ).
This fund, known as the ECSC Fund for the Retraining and Resettlement of Workers, was the forerunner of the European Social Fund (ESF).
През 1957 г. с Римския договор се създаде Европейската икономическаобщност (ЕИО), а заедно с нея и ЕСФ.
In 1957, the Treaty of Rome established the European Economic Community (EEC), and with it the ESF.
Още от самото начало фондът бенеразделна част от европейската визия, като създаването му целешеподобряване на възможностите за трудова заетост в Общността чрезнасърчаване на заетостта и засилване на географската и трудоватамобилност на работещите.
The ESF was an integral part of the European vision from the very beginning, established to improve job opportunities in the Community by promoting employment and increasing thegeographical and occupational mobility of workers.
Предвиждаше се ЕСФ да се управлява от Комисията, подпомагана в тази си дейност от Комитет на ЕСФ.Комитетът се състоеше и все още се състои от равен бройпредставители на правителствата, синдикатите и работодателите.
The Commission wasto manage the ESF, assisted by the ESF Committee. The Committee consisted, and still consists, of representatives of governments, trade unionsand employers in equal numbers.
В началото ЕСФ се използваше като инструмент за „компенсация“ насъкратените от работа.
In its early stages, the ESF was used as a means to 'compensate' for joblosses.
Също такафондът осигуряваше помощи при преселване на безработни, коитонапускаха родните си места, за да търсят работа някъде другаде.
It helped workers in sectors that were modernising or converting tonew kinds of production by providing them with short-term retrainingallowances. It also made available resettlement help for those out of work
През 50-те и 60-те години на XX век равнището на трудова заетост в Европейската икономическа общност бе толкова високо, че безработицатасе считаше за необичайно явление.
Throughout the 1950s and 1960s, levels of employment in the European Economic Community were so high that unemployment was regarded asexceptional.
Обикновено тя се приписваше намладите хора в процес на преход от ученическата скамейка към активнатазаетост или на краткотрайно безработни лица, които след получаването напомощ от страна на ЕСФ за преквалификация щяха отново да се завърнатна пазара на труда.
Unemployment was put down to young people making thetransition from school to working life or to workers having brief periodsof unemployment after which, following retraining that the ESF couldassist with, they would rejoin the labour market.
През 1957 г. активно заетите бяха 70 милиона, абезработните — само 2,6 милиона, което се равняваше на малко над 3,5 %безработица.
In 1957 there were70 million employed with only 2.6 million unemployed which meant anunemployment rate of just over 3.5%.
Основното изключение беше в Италия, където безработните наброяваха почти1,7 милиона души или, иначе казано, близо две трети от всички безработнилица в ЕИО.
The main exception was Italy, which accounted for nearly two-thirds ofthe EEC's jobless with almost 1.7 million people out of work.
Това обяснява миграцията на работници от много по-бедния изанимаващ се предимно със земеделие юг, където безработицата бе ендемичнаболест, към индустриализирания север или много по-далеч.
Italian workers from the much poorer and agriculture-based south of the country,where unemployment was endemic, were therefore migrating to find jobs,either in the industrialising north of the country or further afield.
В периода между1955 и 1971 г. цели 9 милиона работещи напуснаха Южна Италия.
Between1955 and 1971, as many as 9 million workers left southern Italy.
По подобенначин, въпреки че по онова време Испания все още не беше държава-членка на ЕИО, повече от един милион испанци от Андалусия в Южна Испания сепреселиха на север в индустриалното сърце на страната, област Каталуния, впериода между 1950 и 1970 г.
Similarly,and although not then a Member State of the EEC, over a million Spaniards from Andalucía, in southern Spain, moved north to the industrial engine of the country, Catalonia, between1950 and 1970.
Множество италианци се преселиха в Белгия следподписването на междуправителственото споразумение през 1946 г., съгласнокоето те започнаха работа в мините на Валония в замяна на обещанието отстрана на Белгия за доставки навъглища до Италия.
Many Italians went to Belgium following a 1946 governmental agreement,under which they worked in themines of Wallonia in exchange for Belgium pledging to supply coalto Italy.
Впоследствиеиталианците станаха основнитеполучатели на помощи по линияна Европейския социален фонд сцел преквалификация ипреселване в ранните етапи отнеговото развитие.
As a consequence, Italianswere the major beneficiaries of the European Social Fund for retraining and resettlement grants in itsearly stages.
Друга държава, която редовно ползваше услугите на фонда бе ФРГ,главно за преквалификацията налица, претърпели трудовизлополуки.
In its early years, the Fundwas used by EEC governments to deal with problemsat a national level.
Още в началото обаче фондът илюстрира едно правило зафинансирането от страна на Общността, което важи и до днес:средствата от страна на ЕИО трябваше да допълват отпуснатите отсамите държави-членки средства.
However, the Fund provided an early example of a Community-fundingrule which still applies today: EEC funding had to be matched withnational funding.
След получаването на одобрение зафинансиране средствата се насочваха към управлявани от държаватапроекти за преквалификация и преселване, осъществявани от публичниясектор.
Once funding was approved, it was channelled into gov-ernment-run retraining and resettlement projects operated by the publicsector.
По онова време частните компании не вземаха участие в ЕСФ.
At this time, private companies did not participate in the ESF.
Ефектът от фонда се почувства незабавно, като някои разчети сочат, чеблагодарение на него 1 милион лица в трудоспособна възраст са сезавърнали на пазара на труда в периода между 1960 и 1973 г.
The impact of the Fund was felt immediately, with some estimates indicating that it helped 1 million workers get back to work between 1960 and1973.
По оновавреме икономиката на Европа процъфтяваше, стимулирана отвъзстановяването и евтиния нефт.
Europe's economy was thriving at the time, stimulated by reconstruction and boosted by cheap oil.
Дрехите отесняваха — скрояване на нов костюм за ЕСФ
Soon there was no longer enough money; funds had to beallocated and used more efficiently.
Броят на заявленията нарастваше бързо и фондът стана жертва насобствения си успех.
The 1950s and early 1960s had been periods of high employment, but inthe late 1960s there was a growing concern over whether there really werejobs for everyone.
Скоро вече нямаше достатъчно средства; тетрябваше да се отпускат и използват по по-ефективен начин.
In 1969, EEC governments meeting at The Hague conference referred to the need to reform the Fund as part of efforts to bringinto line their respective social policies. They were preparing the groundfor the first reform of the ESF in 1971.
През 70-те години на XX век (особено с нефтената криза през 1973 г.) сеотбеляза спад в европейската икономика, който беляза края на т.нар. покъсно „златна ера“ на икономическия растеж в Европа.
The 1970s (particularly with the 1973 oil crisis) saw a slow-down in the European economy and marked the end of what is sometimes referred toas the Golden Age of economic growth in Europe.
С рязкотопокачване на цената на петрола през 1973 г., след спирането надоставките на нефт от страна на Организацията на арабските страниизносителки на петрол (OAPEC) до страни, подкрепяли Израел въввойната с Египет и Сирия, бяха засегнати всички аспекти наикономиката, в това число и трудовата заетост.
When oil prices soared in 1973 after the Organization of Arab Petroleum Exporting Countries(OAPEC) stopped shipping oil to countries that supported Israel in its warwith Egypt and Syria, all parts of the economy were affected, includingemployment.
Енергийната криза през1979 г. още повече влоши нещата.
The 1979 energy crisis made things even worse.
Първата реформа на Европейския социаленфонд през 1971 г. имашеза цел насочване нафинансирането към определени групи и категориихора.
The first reform of the European Social Fund, in 1971, sought to targetthe funding towards particular groups and categories of people.
Също така сеувеличиха отпусканите отфонда средства, катобюджетът за новия фондпрез 1972 и 1973 г. надхвърляше общия бюджетна фонда за предходните12 години.
It alsoadded more money to the pot with the budget for the new Fund in 1972and 1973 exceeding the total for the previous 12 years.
Тригодини покъсно, през 1975 г., се създаде Европейския фонд зарегионално развитие (ЕФРР).
whether they wanted to stay in the industry or move to another job. The ESF was consequently opened up to the clothing industry in 1975.
Той имаше за цел подпомагане наикономически изостаналите региони в резултат на преструктуриранеили индустриални промени.
The ESF had already provided resettlement support for migrants in earlier decades, but in the 1970s this was extended to help people with thepractical problems they faced when finding work in another EEC country.
Идеята бе двата фонда да работят в тясносътрудничество, като ЕСФ се фокусира върху предоставянето напомощи за придобиването на нови умения, а ЕФРР — върху развитиетона инфраструктурата в изостаналите региони.
Workers were helped with the cost of learning the local language andgiven advice to help them and their families adapt to their new living andworking conditions. The ESF was also extended to support preparatorystudies and innovative pilot schemes to test new ideas and practices.
Общо двата фонда бяханаречени „структурни фондове“.
The ESFreacted quickly, and concentrated its support for young people onrecruitment and employment.
В отговор на потребностите на специфични групи
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
Ето защо ЕСФ се обърна и към текстилната промишленост през1975 г.
HEADING TOWARDS A COMMON EUROPEAN COMMUNITY STRATEGY
Фондът вече бе отпускал помощи за преселването на мигранти вминалото, но през 70-те години тази помощ обхвана и практическитепроблеми на хората при започването на работа в друга държава-членкана ЕИО.
As the ESF was developing a more tailored approach for different targetgroups, it became clear that it couldno longer work solely with publicorganisations; it had to involveemployers and trade unions andindeed individual companies.This effectively amounted toa form of public/privatepartnership, but it led toanother major change inthe way the Fund worked.
Равнището на младежка безработица нарастваше устойчиво през 70-тегодини на XX век.
Now that access tothe Fund was wider, a system of prior approval hadto be put in place.
Към края на десетилетието отчетеният от ЕСФ бройзаявления за подпомагане на млади хора с ниски квалификациипрогресивно се бе увеличил.
This ledto significant changes: mostimportantly, it was thebeginning of a process inwhich the Commission and Member States would, in thefuture, define common prioritiesacross the EEC and allocate concentrated amounts of funding to dealwith them.
Отговарящите на условията за финансираненадхвърляха с повече от пет пъти наличните средства.
In other words, a structuredapproach was emerging as to how tooptimise use of the money, and make ESF-funded interventions as efficient as possible.
Професионалното обучение или висшетообразование придобиваха все по-голямо значение за намирането наработа.
With the new system of prior approval and a more structured approach came also more checks to ensurethat ESF funding was spent properly.
По такъв начинбезработните млади хора се превърнаха в приоритетна група за ЕСФ.
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
Към обща стратегия на Европейската общност
It also brought with it anapparently inevitable increase in paperwork.
ЕСФ, така и за самата Комисия.
THE1980SA decade of market changesand new needs