natgillin/translations-raw huggingface dataset:
80-те години на XX век Десетилетие на пазарнипромени и новипотребности
The 1980s was a time of major change for European economies.
Началото на десетилетието бе белязано с нова финансоварецесия в резултат на енергийната криза през 1979 г., макар и не толковасериозна, както тази в началото на 70-те години.
Thebeginning of the decade was marked by a new financial downturn as aresult of the 1979 energy crisis, though less severe than the one at thebeginning of the 1970s.
Европейските лидерипризнаха, че едно по-тясно икономическо и финансово сътрудничествоще направи Европа по-пригодна за преодоляването на такива кризи.
European leaders acknowledged that closer economic and financial cooperation would put Europe in a better positionto deal with such crises.
Основите на бъдещия паричен съюз вече бяха поставени през 1979 г. свъвеждането на екюто, предшественика на еурото.
The first bricks of what would later become the monetary union hadalready been laid in 1979.
То играеше ролята навиртуална валута, към която бяха „вързани“ националните валути соглед ограничаване наколебанията в движениетона валутите.
This was when the ECU, the forerunner ofthe euro, was introduced. It served as a virtual currency against whichnational currencies were pegged, thereby limiting the volatility of currency movements.
Година покъсно, през 1987 г., свлизането в сила на Единнияевропейски акт се отбелязанапредък по отношение наединния европейски пазар.12-те държави-членки на Общността все повече сенасочваха към по-единнифинансови политики ипазари.
One year later, in 1987, progress towards a single European market speeded up as the Single European Act entered intoforce. The 12 members of the Communitywere heading towards more unified financial policies and markets.
Индустриите в Европа също се променяха — през 80-те години на XX векзапочна периода на преход от индустриалната към информационнатаепоха.
European industries were changing too - the 1980s began the transitionperiod from industrial to information age.
Традиционните отрасли като стоманодобив, производство икорабостроене бяха в упадък, а на тяхно място започнаха да се появяватнови възможности в резултат от новите технологии, особено в сектора науслугите, което доведе до по-голямото търсене на работници съссъответните квалификации.
Traditional industries such assteel, manufacturing and shipbuilding were in decline and opportunitiesarising from new technologies, especially in the services sector, werebeginning to emerge, resulting in a high demand for skilled workers.
Равнището на безработица все още бе високо.
Unemployment was still severe.
Общата безработица в Европейската общност се увеличи двойно от 6 милиона през 1979 г. до12 милиона през 1983 г.; процентът на младежката безработицанадхвърли 25 % в повечето държави-членки.
Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
Нещо повече, трайнатабезработица (за една или повече години) започна да става все по-срещаноявление.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
За ЕСФ промените в индустрията представляваха едно огромнопредизвикателство.
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average.
В началото на 80-те години бе взето далновидноторешение за използването на ЕСФ за обучение в сферата на новитетехнологии.
In 1983, it was decidedthat funding from the ESF should be channelled towards particularlyneedy regions.
Едно важно изменение, въведено във финансовия период1983—1988 г., премахна изискването за работа в област, свързана сполученото обучение, за не помалко от шест месеца след преквалификацията.
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Това отразяваше реалностите на пазара на труда и осигуривъзможност на фонда за провеждане на обучения във всички сектори наикономиката.
More than half of the ESF funding went to schemes that boostedemployment in poorer regions and countries such as Greece, the Frenchoverseas departments, Ireland, the Mezzogiorno in southern Italy and Northern Ireland.
Целта бе получателите на помощи да придобият редицаумения с оглед улесняване на трудовата им заетост в различни сектори.
When Spainand Portugal joined the European Communityin 1986, regions such as Andalucía and the Canary Islands, as well as thewhole of Portugal, wereadded.
Два от приоритетитена ЕСФ станаха професионалното обучение (което включваше ипрактически опит в съответната област) и курсове за обучение с целизползване на новите технологии.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Новите технологии щяха скоро да сепревърнат в неразделна част отежедневието на работното място и ЕСФ отговори на тази потребностоще в начален стадий.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
В помощ на структурното коригиране на по-изостаналитерегиони
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
Това доведе до нарастване на броя назаявленията за помощи, а през 1988 г. ЕСФ бе реформиран с огледоказване на по-добра подкрепа на икономически най-изостаналитерегиони (като по този начин се редуцираха дисбалансите между бедни ибогати) и разглеждане на нарасналия брой заявления.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
Младежката безработица и жените на пазара натруда — начело в програмата на ЕСФ
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
До края на 70-те години младежката безработица се бе превърналав повод за нарастващо безпокойство.
On the way to completing the single market in the 1990s, the ESF played an important role in ensuring that all citizens and regions of the Community could reap benefit from the success of the internal market as itdeveloped.
Докато Европа напредвашепо пътя към по-тясна интеграция през 80-те годинина XX век, младежката безработица оставашепостоянен проблем.
The Fund had grown in size considerably; but so had the administrativework that came with it. The Fund received thousands of individual applications in all Community languages, and it proved very difficult to selectthe best projects.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΒΓ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:34 Υηρ Σειτε 24 обучение, а ЕСФ трябваше да отговори на тази потребност.
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Средстватасе насочиха към младите хора с лоши перспективи за заетост порадилипса на професионално или неадекватно обучение, както и към трайнобезработните.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
Положението на жените на пазара на труда все още оставаше важенвъпрос.
nership between Member States and the Commission.
Реформата на ЕСФ през 1988 г.подчерта необходимостта от интегрирането на „жените в професии, вкоито те са значително по-слабо представени“.
Initiativestowards this longer term planning for the ESF and Member States'employment policies as a whole were given a considerable boost by the1988 decision that the Community should move from an annual budgetto a medium-term budgetary perspective (1988/1989-93).
Фондът осигури подкрепаза това чрез финансиране на специализирани схеми за обучение в такивапрофесии.
This meantthat the Commission and Member States could be sure that the fundswould be available over the full period, and that multiannual programmes could be launched securely.
Зараждане наединния пазар ипоследваща основнареформа на ЕСФ
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF.
По пътя към окончателнотоизграждане на единния пазарпрез 90-те години на XX век ЕСФгарантира, че всички граждани ирегиони на Общността имат
Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies. As an outcome of the reform, the ESF would move closer to the needs of regionsand Member States.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΒΓ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:34 Υηρ Σειτε 25 възможност да се възползват от успеха на вътрешния пазар.
With the reform the ESF was to concentrate its efforts more on the mostneedy, be they regions or groups of the population.
Изгражданетона единния пазар вдъхна живот на свободното движение на стоки, услуги,хора и капитали.
The reform also reinforced the principle that Community funding came in addition to national actions. Last but not least, the ESF gained more financial weight.
Фондът значително нарасна по размери; но същото важеше и засъпътстващата го административна работа.
At this point it is important to note the sheer scale of the ESF in supporting Member States' employment structures.
Получаваха се хилядиотделни заявления на всички езици на Общността и изборът на найдобрите проекти се оказваше много трудна задача.
Overall, more than 2 million people per year were estimated to have gained vocational qualifications or jobs with the help of the Fund.
Това правеше работата на ЕСФ все по-тромава както отгледна точка на държавите-членки, така и от страна на Комисията.
The European Community had startedon a journey towards an effective internal market and the first shoots ofwhat would become known as globalisation were beginning to be seen.The ESF played a significant role in helping to cushion the negativeeffects for individuals and helping them adapt to the changing world.
90-те години на XX век Европа предглобализацията
The 1990s were marked by the rapidadvance of globalisation following the end ofthe Cold War.
Падането на Берлинската стена през 1989 г., обединениетона Германия и крахът на комунизмаозначаваха на практика и коренни промени в Европа.
Further major developments at European level were the completionof the single market in 1992, the Treaties of Maastricht and Amsterdam, and the enlargement of the Community to 15 Member States with the accession of Austria, Finlandand Sweden.
Европейскиятсъюз също така започна преговори заприсъединяване със страните от Централна и Източна Европа, както и с Кипър и Малта.
The EU also started membership negotiations with the countries of Central and Eastern Europe as well as Malta and Cyprus.
90-те години на XX век бяха белязани и сикономическа рецесия, по-специално вначалото на десетилетието, срив нафондовите борси през 1987 г., повишениена цените на петрола заради войната в Залива (1990—1991 г.), както и неочакваноголеми разходи по обединението на Германия.
Economic recession marked the 1990s, especially at the beginning of the decade; thestock markets had collapsed in 1987, oilprices were on the rise due to the Gulf War(1990-1991), and German reunificationproved unexpectedly costly.
Равнището на безработицаостана на ниво от около 10 %.
The unemployment rate stood at around 10%.
През 1994 г.18,7 милиона души бяха безработни, многоот които млади хора.
In 1994, 18.7million people were without a job, many ofthem young people.
Понятието „ръст на безработицата“ —икономически растеж, но с високо равнищена безработицата — стана популярно исе превърна в повод за нарастващобезпокойство на държавитечленки.
The concept of 'jobless growth' - economicgrowth but with high levels of unemployment - took hold and became a growing concern for Member States.
Развитието на технологиите от 80-те годинина XX век продължаваше с навлизането наперсоналните компютри в домовете и наработните места.
The technology developments of the 1980scontinued as personal computers began tofind their way into workplaces and homes.Growth in the use of the Internet and thesubsequent dot-com boom from 1995onwards not only revolutionised modern culture, but also served as a major medium forglobalisation.
30 интернет домейните от 1995 г. нататък не само коренно променисъвременната култура, но и бе основният инструмент на глобализацията.
Responding to the growing levels of unemployment, EU governmentsagreed to an Employment Strategy in 1994 which was designed toimprove the competitiveness of the European economy. The work developed towards a joint approach for employment and in 1997, with theapproval of the Treaty of Amsterdam, Member States agreed on a framework for employment guidelines and a joint strategy.
От глобален подход към обща стратегия
INTRODUCING EMPLOYMENT GUIDANCE AND COUNSELLING
В отговор на нарасналото равнище на безработицата през 1994 г.правителствата от ЕС договориха стратегия за заетост с огледповишаване на конкурентоспособността на европейската икономика.
More widespread and accessible training, better training for recognisedand relevant professional qualifications, job creation plus improvedemployment guidance and counselling were now at the core of the Fund.
Адаптивността бе друг важен въпрос, като се акцентираше върхуспособността на активно заетите за адаптиране към нови области принеобходимост.
In this, socialpartners, non-governmental organisations, and others like charities andthe volunteer sector played a particularly important role in delivering the ESF's objectives.
За ЕСФ това означаваше промяна във фокуса отбезработица към трудова заетост.
As they are in close contact with vulnerable groups, theyare best placed to reach out to them, and support them.
Въвеждане на насоки по заетост и консултиране
These ESF initiatives led to the establishment of three major Community programmes: EUROFORM, which experimentedwith new ways of vocational training andemployment; HORIZON, which worked ontraining for people with disabilities; and NOW,(New Opportunities for Women), which lookedat ways in which women could more easily bebrought into, or back into, the labour market.
Фондът продължаваше да акцентиравърху обучението на младите хора, безработните и изключените отпазара на труда.
Building on the success of these Community Initiatives, soon a range ofnew programmes was being set up to target specific issues of the labourmarket and to further promote a pan-European, trans-national exchangeof ideas and approaches.
При това социалните партньори, неправителствените идруги благотворителни и доброволчески организации изиграха особеноважна роля за постигането на целите на ЕСФ.
Some of the new programmes were YOUTH-START, to help young people without qualifications get a first job; INTE-GRA, helping groups such as single parents, the homeless, refugees, prisoners and ex-prisoners get secure jobs, and fighting race or other discriminations in training or employment; and ADAPT, helping people adjust tochanges in business and industry, such as training in information technology.
Въвеждане на иновации иобмен на знания
These were heady times for the ESF.
Но проблемът с безработицата не се решавашелесно; съществуваше все поголяма потребностот иновативни решения.
Structural Funds for the period of1994-1999 compared to 1988-1993.Close to 70% of this aid was allocatedto the regions most in need.
Общи усилия на ЕСФ и другите структурни фондовеза разрешаването на специфични проблеми
Although it was already evident during the 1980s that birth rates werefalling, it was not yet clear that an ageing population would cause a serious challenge to the labour market.
Това бяха вълнуващи времена за ЕСФ.
The ESF responded to this by allocating funds to train older people in theworkplace to allow them to stay in employment longer or bring them backinto the labour market.
С приключване на изгражданетона единния пазар в началото на 90-тегодини на XX век и с напредъкана работата по общатаевропейска валута,преодоляването наразличията
The ESF also supported initiatives providing carefor older people, in order to give family members the opportunity to stayin or return to work.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΒΓ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:34 Υηρ Σειτε 33 между по-богатите и по-беднитерегиони придобиваше все по-голямозначение.
Although women were becoming more andmore active in the labour market, it was stilllargely expected that they would continuetheir 'traditional' role within the family at thesame time. This brought to light the shortageof support structures to help them enter, stayand progress in their jobs.
Ето защо през 1992 г.лидерите на ЕС решиха да увеличатпочти два пъти бюджета наструктурните фондове за периода1994—1999 г. спрямо 1988—1993 г.Близо 70 % от тази помощ бепредназначена за най-нуждаещите серегиони.
For example, thelack of childcare facilities meant that womenhad difficulties in having a professional career.The ESF contributed with subsidies for the useof childcare facilities, so that for example if amother had to do a training course for threedays a week, the ESF would pay the fees forthe crèche.
Финансовиятинструмент за ориентиране на риб -арст вото (ФИОР) целеше преструктуриране на сектора на рибарството —друга нуждаеща се област.
The 1993 reform of the ESF made sure that aidwas not just targeted at women returning towork after childbirth, but also at low andunder-educated women who were in danger ofbeing unemployed or socially excluded.
Към подход на взаимодействие между поколенията
It alsohelped women to become entrepreneurs.
Европа бе изправена пред свързани с възрасттапроблеми със заетостта на лицата в по-напреднала възраст (на 55—64години) и все по-застаряващо население.
The introduction of a specific Community initiative, New Opportunities for Women(NOW), between 1991 and 1999 gave a clearindication of the importance of women's participation in the labour market.
Товаизвади наяве липсата на „подпорни структури“ заулесняване на започването, оставането инапредването им в длъжност.
women's training and employment, addressing issues such as women asentrepreneurs, matching work and family life and a balanced representation of men and women in decision-making.
Например липсатана детски градини на практика означавашеспъване на професионалната им кариера.
The projects under this initiative proved to be very successful, enabling many women to find a job ormove into further training or education or set up their own business.
Реформата на фонда през 1993 г. осигури възможност за насочване натези помощи не само към жени, които се връщаха на работа след отпускпо майчинство, но и към ниско- и необразовани жени в риск отбезработица или социална изолация.
The ESF played an important role in combating unemployment and helping to counter the negative effects of the economic recession. Althoughunemployment remained high at the beginning of the decade, it had fallen to 15.9 million by 1999, a reduction of almost 3 million.
Също така се предоставяше помощза започване на предприемаческа дейност.
Furthermore,employment in the EU rose by 9 million from 149 million to 158 millionbetween 1994 and 1999.
Началото на XXI век Към икономика назнанието
In 2000, EU leaders launched the Lisbon Strategy to make the EU themost advanced, knowledge-based economy by the year 2010.
Един от основните въпроси пред Европа в началото на хилядолетието бекак да се запази конкурентоспособността в един все по-глобализирансвят.
As the changing labour market demanded higher flexibility from workers andemployees, a priority of ESFwas to enhance the skills andflexibility of the existingworkforce alongside theintroduction of new forms ofwork organisation.
В началото нахилядолетието бе пусната в ход стратегия за превръщането на Европа внай-конкурентната и динамичната икономика, основана на знанието, всвета.
Despitethe increased participation inprimary, secondary and thirdlevel education, the knowledge and skills acquired initially were no longer sufficient for a lifelong workingcareer.
Това налагаше необходимостта от добре обучена, гъвкава ивисокоефективна работна сила.
ESF therefore contributed to the developmentof education systems, tomake them more responsiveto labour market needs.
Работещите трябваше да бъдатзапознати с новостите в технологиите, да придобият нови умения отвсякакъв вид и да бъдат в състояние да се адаптират към бъдещитеизисквания на работното място.
Itintroduced a focus on lifelong learning, and continuous training, including within companies.
България и Румъния се присъединиха през2007 г., като с това общият брой на държавитечленки нарасна на 27.
In order to influence thetrend in youth and longterm unemploymentefforts were intensifiedto develop active labourmarket measures withpreventive and job-ori-ented strategies, including increasing the numbers of unemployed whowere offered training orsimilar measure.
Планиране на стратегията по заетостта заследващото десетилетие
The development ofnew enterprises, and the growth of small and medium-sized enterprises(SMEs), was essential for job creation and for the expansion of trainingopportunities for young people.
През 2000 г. лидерите на ЕС приеха Лисабонската стратегия, коятопредвиждаше да превърне ЕС в най-динамичната, основана на знанието,икономика в света до 2010 г.
Further the ESF continued to promote equal opportunities in terms ofaccessing the labour market and preventing social exclusion.
Впоследствие се добави и друга цел:повишаване на трудовата заетост на лицата в напреднала възраст до50 % до 2010 г.
In addition topositive actions in favour of women's participation in the labour market, itintroduced a gender-mainstreaming approach (this means looking at theimplications of actions and policies for women and men).
Нови приоритети на ЕСФ
On 1 May 2004, the EU embraced the largest expansion in its history.
При новите условия ЕСФ вечецелеше осигуряването наподкрепа за Европейскатастратегия по заетостта каточаст от Лисабонската стратегия, като акцентът сеизмести върху четири стълба.
The challenge for thenew member states wasto define employmentpolicies and progressivelyadjust institutions andpolicies to the European Employment Strategy.This work started alreadybefore their accession,preparing them for implementation of ESF oncethey were members. The ESF provided major support to the new Member States when they entered the Union, to redressinequalities and to identify their employment policy priorities.
Въп -реки засиленото участие в
IMMIGRATION AS A MEANS OF STRENGTHENING THE
Етозащо ЕСФ съдействаше заразработването на образователни системи с целпривеждането им в подобро съответствие спотребностите на пазара натруда.
The main objective was to better manage migration flows by a coordinated approach which takes into account the economic and demographic situation of the EU.
Постави се акцентвърху обучението презцелия живот и не -прекъснатото обучение, втова число и обучението на работното място.
The ESF supports the integration of migrants, including those seeking asylum, through specific action to increase their participation in employment,develop their language skills and prevent labour market discrimination,thereby strengthening their social integration.
Също така, ЕСФ продължи да насърчава равните възможности поотношение на достъпа до трудовия пазар и предотвратяване насоциалното изключване.
Even though the EU workforce is becoming steadily older, job opportunities for people aged 50 years and over were becoming increasingly limited, as older workers were often 'let go' first in restructuring companies andemployers tended not to hire older workers.