natgillin/translations-raw huggingface dataset:
С течение на времето той приобщи и другата част на Европа чрез процес на безпрецедентна политическа и икономическа интеграция.
And most of these changes have caught us by surprise. The global financial crisis is only the latest in a series of events which have shaken our convictions and belief systems.
Тези успехи позволиха на ЕС да се превърне в най-голямата икономическа сила в света с единен пазар и единна валута.
For the first time in Europe's recent history there is widespread fear that today’s children will be less well off than their parents’ generation.
Зависимостта от вноса на енергия ще се увеличава, а ЕС ще внася почти две трети от това, което и` е необходимо.
By 2030 Asia is expected to be at the forefront of scientific and technological developments, producing high-value goods capable of transforming production and overall quality of life.
По време на последователните етапи на интеграцията външното обкръжение на Европа оставаше относително стабилно.
During successive stages of integration, Europe’s external environment remained relatively stable.
Днес положението е съвсем различно.
Today the situation could not be more different.
Светът е връхлетян от бързи промени.
Rapid changes are sweeping across the world.
През следващите двадесет години ще има не само няколко центъра на власт, но и гравитационният център на света също ще се е преместил към Азия и „глобалния юг“, към нови действащи лица от публичния и частния сектор и към транснационалните институции.
In the next twenty years, there will not only be several poles of power, but the world’s centre of gravity will also have shifted – to Asia and the global south, to new public and private actors, upwards to transnational institutions.
Предизвикателствата, пред които днес е изправена Европа, произтичат както от събития извън нейните граници, така и от плахостта, с която ЕС реагира на тях.
The challenges which Europe faces today stem as much from developments outside its borders as they do from the EU’s timidity in responding to them.
За да има сигурно бъдеще, ЕС ще трябва да приспособи целите и политиките си, за да се адаптира към този бързо променящ се свят.
If the Union is to secure its future, it will need to adjust its objectives and policies to cope with this fast-changing world.
Противодействие на дълбоките промени в света
Facing up to the world’s dramatic transformations
Ако последните двадесет години бяха размирни, има вероятност следващите двадесет да са още по-нестабилни.
As the emerging economies catch up with living standards in the advanced industrialised world, the global consumption of energy is increasing.
Ражда се нов многополюсен свят, в който силата е по-размита, а международната динамика — по-сложна.
By 2030 world energy requirements are likely to be 50 per cent higher than today, with fossil fuels representing 80 per cent of supply.
Поради по-бавния растеж в сравнение с този на основните му конкуренти, делът на ЕС в световното богатство неизбежно намалява.
Dependence on energy imports is set to increase, with the EU importing nearly two thirds of its needs.
Освен това изменението на климата вероятно ще повлияе отрицателно върху наличността на енергийните и други жизненоважни ресурси, като много експерти предвиждат остър недостиг на такива ресурси до 2030 г.
In addition, the availability of energy and other essential resources is likely to be adversely affected by climate change and many predict severe shortages by 2030.
Колебанията на цените и несигурността на доставките ще се задълбочават и от политическата нестабилност в богатите на енергийни ресурси страни.
Price volatility and supply uncertainties will also be exacerbated by political volatility in energy-rich countries.
Въпреки че делът на възобновяемите енергийни източници ще нараства по-бързо от този на традиционните енергийни източници, към 2030 г. те ще продължават да представляват само малка част от световното предлагане на енергия.
Renewable energy will have grown more rapidly than traditional energy sources, but by 2030 it will still only represent a small part of world energy supply.
Неспособността ни да ограничим загубите на биологично разнообразие задълбочава тази тенденция, което води до тежки последици за дългосрочната икономическа устойчивост.
Compounding this trend is our failure to curb losses in biodiversity, with serious implications for longterm economic sustainability.
Всичко това става на фона на бурни обществени трансформации в страните ни.
All this is taking place against a background of sweeping societal transformations in our countries.
В застаряващо общество, в което ще има почти два пъти повече хора над 65-годишна възраст
In an ageing society with almost twice as many people over65 per worker as today, EU Member States will have to make considerable efforts to finance their social support
С намаляването на вътрешното предлагане на труд и умения ще се наложи Европа да привлича повече работници мигранти, което ще се отрази на способността ни да управляваме социалната интеграция.
regimes and to retain older people in the workforce. As the domestic supply of labour and skills declines, Europe will need to attract more migrant workers, with consequences for our ability to manage societal integration.
На последно място, революцията на технологиите и комуникациите променя както личните ни, така и професионалните ни отношения, като налага нови модели на живот и работа, към които много хора считат, че е твърде трудно да се адаптират.
Finally, a technological and communications revolution is changing both our private and professional relationships, imposing new patterns of life and work which many find too difficult to cope with.
Възприемането на глобална амбиция не следва да води до ограничаване на вътрешните реформи, тъкмо обратното; не може да се постигне външно влияние без солиден растеж и вътрешно сближаване в целия Европейски съюз.
becoming an increasingly irrelevant western peninsula of the Asian continent. Embracing a global ambition should not result in scaling back domestic reforms, far from it; external influence cannot be achieved without solid growth and internal cohesion throughout the European Union.
Но нашата епоха решително се е превърнала в глобална — трансформация, при която се създават нови печеливши и губещи страни.
But our current era has decisively become a global one, a transformation which is creating new winners and losers.
Изборът пред ЕС е ясен — реформа или упадък
The choice for the EU is clear: reform or decline
Смисълът на Европейския съюз
Why the European Union?
Много от тези промени бяха ускорени от текущата финансова и икономическа криза — най-тежката подобна криза след Голямата депресия, и на ЕС ще са необходими няколко години, за да се възстанови напълно от нея.
Many of these developments have been accelerated by the current financial and economic crisis, the worst crisis of its kind since the Great Depression, and one from which the EU will take some years to fully recover.
Кризата изведе на преден план структурните слабости, които са в основата на по-голямата част от европейската икономика: по-ниска производителност, структурна безработица, недостатъчна гъвкавост на пазара на труда, остарели умения и слаб растеж.
The crisis has highlighted the structural weaknesses which underlie most of the European economy: lower productivity, structural unemployment, inadequate labour market flexibility, outdated skills and poor growth.At the same time, the softer impact of the crisis in countries such as China and India and their much faster recovery have led many to take a less benign view of the rapid changes affecting the world economy.
Предизвикателствата, пред които сме изправени днес, са различни от предизвикателствата на миналото и изискват различен отговор.
Today there is concern that emerging economies might realise their full economic potential while taking advantage of Europe’s structural weaknesses.
В такъв аспект ЕС като образувание, което е много повече от съвкупността от неговите държави-членки, може да докаже стойността си.
In truth, current shifts in economic output can be mutually beneficial, leading to increased levels of investment, trade and consumption on all sides.
Но това няма да стане автоматично.
But the EU cannot assume that the “rise of the rest” will necessarily result in a win-win situation.
Макар ЕС да разполага с необходимите структури и инструменти, те трябва да бъдат използвани от държавитечленки с решимост и за правилната цел.
If the EU does not adjust to the needs of the global economy, there is a real danger that Europe’s relative decline may become absolute.
Днес съществуват опасения, че бързо развиващите се икономики биха могли да реализират своя пълен икономически потенциал, като се възползват от структурните слабости на Европа.
Whether we look at relative demographic and economic decline, climate change or energy shortages the challenges can only be properly understood and tackled when situated in a regional and global context.
Но ЕС не може да приеме за даденост, че „възходът на останалия свят“ задължително ще доведе до печеливша за всички ситуация.
By combining multiple levels of power, from the global to the local, the EU is more capable than any Member State of meeting the major trials of the 21st century. This will not happen automatically.
Ако ЕС не се приспособи към нуждите на световната икономика, съществува реална опасност относителният упадък на Европа да се превърне в абсолютен.
Even if the EU enjoys the necessary structures and instruments, these need to be harnessed by the Member States with determination – and for the right purpose.
По същество общата програма на ЕС се свежда до две глобални и взаимосвързани предизвикателства: осигуряване на устойчивостта на нашия социален и икономически модел; и разработване на средства за подкрепа и защита на този модел, както и на нашите общи ценности и интереси, на световната сцена.
Funda-mentally, the EU’s common agenda boils down to two overarching and integrated challenges: ensuring the sustainability of our social and economic model; and developing the means to support and defend this model, along with our common values and interests, in the global arena.
Затова новата програма на Комисията
The Commission’s new ‘Europe2020’ agenda should therefore be supported, yet ultimately will need to be embedded in a broader perspective.
След 50 години на консолидация чрез задълбочаване и разширяване, ЕС е изправен пред фундаментален избор.
After 50 years of consolidation, through both deepening and widening, the EU faces a fundamental choice. 2010 could mark the beginning of a new phase for the EU and the next 50 years could be about Europe's role as an assertive global actor or, alternatively, the Union and its Member States could slide into marginalisation,
„Европа 2020“ следва да бъде подкрепена, но в крайна сметка тя ще трябва да се впише в по-широка перспектива.
As such, it can and must inform EU policymaking and relations at all levels, between individuals and generations and between localities, regions and Member States.
ЕС, което е необходимо за неговия успех.
Yet European citizens are still hard-pressed to find answers to their problems in the EU.
Солидарността не е безусловно право — тя зависи от личната и колективната отговорност.
If our mission is to be shared, politicians and citizens must take ownership of the European venture.
Но европейските граждани все още са затруднени да намерят отговори на своите проблеми в лицето на ЕС.
If governments continue as and when it suits them to treat the EU and its institutions as alien or hostile, there is little hope of creating the kind of popular identification with the EU which is needed for its success.
За да бъде нашата мисия споделена, политиците и гражданите трябва да се ангажират активно с европейския проект.
On the contrary, renewing the support of its citizens by enabling greater participation and transparency is what a successful EU requires.
ПОДНОВЯВАНЕ НА ИКОНОМИЧЕСКИЯ И СОЦИАЛНИЯ МОДЕЛ НА ЕВРОПА предефиниране и адаптиране към променящата се обстановка.
RENEWING EUROPE’S ECONOMIC AND SOCIAL MODEL and adapted to a changing context.
През последните две десетилетия потенциалът на ЕС да създава растеж и работни места и в резултат на това да подобрява стандарта на живот беше по-малък от този на основните му търговски партньори.
In the last two decades, the EU’s potential to generate growth and jobs, and consequently to improve living standards, has lagged behind that of its main trading partners.
Въпреки че някои от неговите държавичленки успяха да разчупят този шаблон, като цяло положението остава същото и днес.
Although some of its Member States have managed to break this mould, overall the situation continues to this day.
Разкривайки структурни слабости на европейската икономика, сегашната финансова и икономическа криза подейства като тревожен сигнал.
By revealing structural weaknesses in the European economy, the current financial and economic crisis has acted as a wake-up call.
Изправен пред нарастващата конкурентоспособност на бързо развиващите се и развитите икономики, ЕС трябва да се заеме със смела нова програма за реформа, насочена към постигане на по-голяма икономическа ефективност.
Faced with the increasing competitiveness of the emerging and developed economies, the EU must embark on a bold new reform programme aimed at achieving higher economic efficiency.
В центъра на Европейската общност е поставен своеобразен икономически и социален модел, който в Договора от Лисабон се определя като „силно конкурентна социална пазарна икономика“.
At the heart of the European community is a distinctive economic and social model, referred to as a ‘highly competitive Social Market Economy’ in the Lisbon Treaty.
Съществуват няколко варианта на този модел с качествено различни постижения, но всички те като цяло попадат в една обща рамка.
A number of variants of this model exist with qualitatively varying performances, but they all fit broadly within a common framework.
Почиващ на схващането, че чрез пазара следва да се цели икономически растеж за постигане на социални цели, този модел се радва на широка подкрепа сред обществеността.
Based on the idea that economic growth should be pursued through the market for social ends, the model enjoys wide public acceptance.
Той спомогна за превръщането на Европа след Втората световна война в пространство на силно развити промишленост и услуги с голям потенциал за създаване на заетост, което от своя страна даде възможност за създаване на справедлива система за социална закрила.
It helped transform Europe after the Second World War into an area of powerful industries and services with strong employment creation potential which, in turn, allowed for a fair system of social protection.
По този начин беше затворен „добрият цикъл“, обединяващ солидарност, отговорност и конкурентоспособност.
A “virtuous circle” was thus completed, binding together solidarity, responsibility and competitiveness.
И въпреки това, на фона на новите фактори на напрежение във вътрешен и глобален план, този модел се нуждае от
Yet against the background of new domestic and global pressures, this model needs to be re-defined
За някои граждани на ЕС социалната изолация и лошите условия на труд все още са реалност.
For some EU citizens, social exclusion and poor working conditions are still a reality.
Отговорът на този проблем не поставя край на икономическата реформа.
The answer to this problem is not an end to economic reform.
Тъкмо обратното, необходимо е подновеният приоритет за по-голяма икономическа ефективност да се съчетава с нови социални политики.
On the contrary, a renewed emphasis on increasing economic efficiency needs to go hand in hand with new social policies.
С други думи, устойчивостта на европейския икономически и социален модел ще зависи от нашата способност да възстановим динамичното равновесие между икономическото, социалното и екологичното измерение на развитието.
In other words, the sustainability of Europe’s economic and social model will depend on our ability to restore a dynamic equilibrium between the economic, social and environmental dimensions of development.
ЕС може да засили процеса на растеж чрез доразвиване на вътрешния пазар, напр. в областта на услугите, както и чрез борбата с всички форми на протекционизъм и чрез осигуряване на успешно приключване на цикъла от Доха.
The EU can enhance the growth process by further developing the internal market, e.g. in the area of services, as well as by fighting all forms of protectionism and enhancing a successful completion of the Doha round.
Ненужните тежести върху работната сила и дружествата не трябва да ограничават нарастването на динамиката и производството на новаторски услуги, като едновременно с това следва да се насърчават предприемачеството и поемането на рискове.
Unnecessary burdens on labour and companies must not stifle the growth of dynamic and innovative service production while entrepreneurship and risk taking should be encouraged.
Общото ни разбиране е, че технологичното обновление, глобализацията и застаряването на населението налагат спешни структурни реформи с цел да се засилят гъвкавостта, конкурентоспособността и динамичността.
Our shared vision is that technological change, globalisation and ageing populations call for urgent structural reforms with a view to enhancing flexibility, competitiveness and dynamism.
Стремеж към растеж и работни места
The quest for growth and jobs
Реформирането на пазара на труда има централна роля за създаването на повече и подобри работни места.
Reforming the labour market is central to creating more and better jobs.
Държавитечленки следва да се стремят към подобряване на три основни аспекта на своите пазари на труда: гъвкавост и сигурност на работната сила („flexicurity“); мобилност на работната сила; и култура и управленски практики на предприятията.
Member States should aim at improving three key aspects of their labour markets: the flexibility and security of their workforce (“flexicurity”); labour mobility; and the culture and management practices of enterprises.
Процентите на заетост на работната сила също трябва да бъдат увеличени (вж. по-долу раздела за демографията).
Workforce participation rates must also be increased (see section on demography below).
Способността на работната сила да се адаптира към непрекъснатите промени в производството е ключов елемент за поддържане на производителността.
The capacity of the workforce to adapt to constant shifts in production is a key element in maintaining productivity.
Необходимо е гъвкавостта на работната сила да намери своя еквивалент
Labour flexibility needs to have its counterpart in labour security. In a fast-changing world
Силната и конкурентоспособна в глобален план икономика, която се характеризира с висока производителност, е предпоставка за подобряване на жизнения стандарт.
A strong and globally competitive economy characterised by high productivity is a precondition for improving living standards.
Икономическият растеж все повече се основава на технологичното обновление и на по-голямата специализация в условията на задълбочаваща се глобализация.
Economic growth is increasingly based on technological change and enhanced specialisation in the context of deepening globalisation.
Тези тенденции засягат работещите и дружествата, както и функционирането на пазарите и управлението на дружествата чрез провеждането на процес на структурни промени.
These developments affect workers and companies as well as the operation of markets and the management of companies through a process of structural change.
На правата трябва да отговарят съответните отговорности и задължения.
Rights and entitlements must be balanced with responsibilities and obligations.
По-специално, системите за социална сигурност следва да бъдат адаптирани по начин, който да благоприятства бързото връщане на пазара на труда, а не дългосрочно подпомагане на хората в активна възраст.
In particular, social security systems should be adapted in favour of rapid reintegration into the labour market rather than longterm support of people of working age.
В един бързо променящ се свят не работните места се нуждаят от защита, а по-скоро хората, които губят работата си, чрез увеличаване на пригодността им за заетост.
“Flexicurity” is the best way to provide this protection, by allowing workers to take advantage of shifting labour markets and make the transition to better jobs.
От основно значение за този подход е способността да се придобиват и адаптират умения през целия живот, съчетана със създаване на условия за пренасяне на умения между отделните държавичленки и в техните рамки.
Central to this approach is the capacity to acquire and adapt skills over the course of a lifetime, combined with the conditions for transporting skills between and within Member States.
В контекста на съществуващото разделение на правомощията в областта на социалните политики, следва да се даде приоритет на ясно определените и общоприетите цели, както се препоръчва в програма „Европа 2020“.
In light of the existing division of competences on social policies, priority should be given to clearly defined and commonly agreed targets, as recommended by the ‘Europe2020’ agenda.
Държавитечленки следва да заемат водеща роля за премахване на неравнопоставеността, която произтича от двустепенната система на функциониране на пазара на труда, при която групи служители се ползват от защитата на дългосрочни договори, а други остават незащитени и под постоянна заплаха от освобождаване от длъжност.
Member States should take the lead in eliminating unfair situations which result from two-tier labour markets in which groups of employees benefit from the protection of longterm contracts, whilst others remain unprotected and under constant threat of dismissal.
Днес все още е трудно за работещите и предприемачите да получат достъп до правилата и разпоредбите, които се отнасят до започване на работа или развиване на стопанска дейност, както и да ги разберат.
Today, it is still difficult for workers and entrepreneurs to access and understand the rules and regulations which apply to taking up employment or starting a new business.
Въпреки че бюрокрацията не може да бъде изцяло премахната, тя не следва да се превръща в пречка пред мобилността.
While “red tape” cannot be legislated out of existence, it should not be a barrier to mobility.
И най-важното, социалноосигурителните права следва веднъж завинаги да могат лесно да бъдат прехвърляни между държавите-членки.
Most importantly, social security rights should, once and for all, be readily transportable between Member States.
Необходимо е да се осигури признаването на квалификации в целия ЕС и да се насърчава многоезичието.
The recognition of qualifications across the EU needs to be ensured, and multilingualism encouraged.
ЕС следва също така да разработи нова „политика за професионален преход“, за да се насърчи и улесни преходът от едно работно място към друго, както и да се подкрепи социалното измерение на Съюза.
The EU should also develop a new “professional transition policy” in order to encourage and facilitate transitions between jobs as well as support the Union’s social dimension.
По същия начин държавитечленки следва да отделят достатъчно средства за борба срещу социалната изолация, бедността и дискриминацията по полов признак, например чрез прилагане на действащото законодателство на ЕС, за да се осигурят договорени минимални стандарти.
Likewise, Member States should dedicate adequate resources to fighting against social exclusion, poverty, and gender discrimination, by, for example, implementing existing EU legislation to ensure agreed minimum standards.
Подобряването на наличната информация в Европейската служба по заетостта (EURES) и разширяването на достъпността на електронната инфраструктура за домовете, училищата и предприятията ще бъде сериозно начало в това отношение.
The improvement of the information available at the European Employment Service (EURES) and the extension of the availability of e-infrastructure to houses, schools and businesses, would mark a solid start.