natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Най-ефективният начин за намаляване на въглеродните емисии и на външната зависимост е реализирането на икономия на енергия в промишлеността, транспорта и строителството, както и при домакинските уреди.
Achieving energy savings in industry, transport and construction as well as in domestic appliances is the most effective way to reduce carbon emissions and external dependency.
Това е и най-бързият начин, по който ЕС може да постигне осезаеми резултати.
It is also the quickest way that the EU can achieve tangible results.
Очевидно е, че най-евтината и най-чистата енергия е неизползваната енергия.
Obviously, the cheapest and cleanest form of energy is energy that is not consumed.
ЕС може да работи за постигането на тази цел като спазва по-строги стандарти за ефективност на домакинските уреди и на новите сгради и възприеме по-амбициозни цели по отношение на емисиите от превозни средства.
Likewise, there are important gains to be made from the implementation of a coherent European Energy policy, including: the completion of a genuine, liberalised Single Market in the energy sector, a strong European investment policy in new technologies and in major common energy infrastructures, a common external position, and a common fiscal approach contributing to fund this investment policy.
ЕС следва също да насърчава иновативни публично-частни партньорства за инвестиции в енергийната ефективност, като същевременно определя цели за ефективност и наблюдава постигането им във всяка държава-членка.
This would end the practice of defending national champions, paving the way for the emergence of European champions and the separation of transmission networks of companies which generate and/or distribute electricity or gas (“unbundling”).
Търсене на по-устойчиво производство на енергия
The remaining bottlenecks in
Трябва да се ускори търсенето на жизнеспособни възобновяеми енергийни източници.
To this end, the headline target for energy efficiency should be raised to 50 per cent by 2030, from the currently agreed 20 per cent by 2020.
Високите цени на енергията продължават да представляват значителна тежест за отделните домакин-
It should also encourage innovative public-private partnerships for energy-efficient investments while setting and monitoring Member State compliance with efficiency targets.
ЕС спешно се нуждае от няколко приоритетни проекта в тази област като изграждането на централи за слънчева енергия в Северна Африка и на паркове с вятърни инсталации в Северно море.
The EU urgently needs a few headline projects in this context, such as the installation of solar power centres in Northern Africa and the creation of wind power farms in the North Sea.
обещаващи варианти, включително вятърна енергия, слънчева енергия и биомаса.
The search for viable renewable energy sources has to be stepped up. There are a range of promising options available, including wind power, solar power and biomass.
Европа следва също да се дистанцира от петрола като основен източник на транспортно гориво чрез насърчаване на стандарти за биогорива и на електрически и хибридни превозни средства.
Europe should also move away from oil as the primary source of fuel for transport by encouraging bio-fuel standards and electric and hybrid vehicles.
Обаче за да може всичко това да се реализира, ЕС се нуждае от мащабни инвестиции за модернизиране на енергийната мрежа и за изграждане на „интелигентни“ мрежи (компютърно управлявани мрежи), които да могат да управляват бъдещите енергийни източници и да сведат до минимум загубите на енергия, което в крайна сметка ще доведе до цялостно интегрирана система на енергийните доставки.
Yet for all this to happen, the EU needs vast investments to upgrade its energy grid and to develop intelligent energy networks (smart grids) which can handle future power sources and minimise power losses, finally leading to a fully integrated system of energy supplies.
Намаляване на външната енергийна зависимост на ЕС
Reducing the EU’s external energy dependency
Изграждането на системи за улавяне и съхранение на въглероден диоксид (CCS) трябва да бъде подкрепено от твърди решения по редица въпроси, които не могат повече да бъдат отлагани.
The development of carbon capture and storage (CCS) systems needs to be backed up by firm decisions on a range of issues which can no longer be delayed.
Това предполага съответното ниво на субсидии, законова рамка, както и пътна карта за разработването на CCS след демонстрационния етап.
These include the appropriate level of subsidies, a legal framework, and a roadmap for developing CCS beyond the demonstration phase.
За да се премине от експерименталния към оперативния етап, ЕС се нуждае от научни изследвания, разработване и изпитване на нови технологии и процеси за улавяне и безопасно съхранение на CO2 в подземни хранилища.
In order to move from the experimental to the operational stage, the EU needs to research, develop and test new technologies and proc-
Ерата на евтиния петрол изглежда отминала с все по-отда-лечените, труднодостъпни залежи със скъпо струваща експлоатация.
The era of cheap oil seems to be over with new supplies increasingly remote, difficult to access and more expensive to exploit.
Същевременно зависимостта на ЕС от външни източници в областта на енергийните доставки ще продължи още дълго време.
At the same time, the EU will continue to depend on external sources for its energy supply for a considerable time.
Днес това се отнася за 90 % от доставките му на петрол, 80 % от доставките на природен газ и 50 % от доставките на въглища.
Today this is the case for 90 per cent of its oil supplies; 80 per cent of its gas; and 50 per cent of its coal.
Поемане на водачеството в борбата с изменението на климата
Leading the fight against climate change
Копенхаген обещания от развитите и развиващите се страни ще бъдат изпълнени.
Climate change can only be addressed effectively at the global level.
Борбата с изменението на климата може да се води по ефективен начин единствено в световен мащаб.
The outcome of the UN summit in Copenhagen was therefore a bitter disappointment as its non-binding agreement is unlikely to be sufficient to fend off dangerous global warming.
Освен това срещата в Копенхаген показа, че ЕС все още не успява да бъде приет като незаменим посредник и участник на световно равнище — и това въпреки неговите усилия да бъде начело, например като се ангажира с амбициозна цел: да намали своите емисии до 2020 г. с 20 %, като същевременно увеличи енергийната си ефективност, както и своя дял на възобновяеми енергийни източници с 20 %.
Additionally, Copenhagen has demonstrated that the EU still falls short of being accepted as an indispensible interlocutor and player at the global level – and this despite its efforts to lead by example by committing itself to an ambitious objective: reducing by 2020 its emissions by 20 per cent while increasing both its energy efficiency and its share of renewables by 20 per cent as well.
Това не означава, че ЕС следва да намали своите усилия да стане водеща сила в борбата срещу изменението на климата.
This must not mean that the EU should downgrade its efforts to become a leader in the fight against climate change.
За да стане това обаче ЕС трябва да свърши повече работа и във вътрешен план.
On the contrary, in the follow-up negotiations the EU should push for an agreement to make sure that the pledges given at Copenhagen by developed and developing countries are realised.
Това включва подобряване на функционирането на пазара на въглеродни емисии, най-големият съществуващ пазар от този вид.
In doing so, the EU should defend its legitimate interests, ensuring that the outcome of any new agreement helps sustain the objectives of Europe’s economic and social model, for instance through a targeted strategy of conditionality.
Както вече направиха някои държави-членки, ЕС трябва
However, for this to happen, the EU must also do more work at home. This includes improving the functioning
> %. . Снимка: ccvision спешно да координира тези фискални мерки, за да се избегнат нарушения на пазара.
Forests form an essential part of the landscape and of the local climate.
водеща позиция чрез подходящо увеличаване на заделяните ресурси и средства.
The EU needs to make sure that it can consolidate its lead through appropriate increases in the reallocation of resources and funding.
Горите и почвите действат като естествени поглътители на въглероден диоксид.
It is now generally accepted that the carbon price at the heart of this market is problematic and the emissions trading system lacks the clarity and predictability required by industry.
Задължително е в този преход да се осигурят допълнителна подкрепа, стимули и подходяща инфраструктура за улесняване на създаването на водещи зелени предприятия.
Halting ongoing tropical deforestation, reforesting marginal areas of land and sequestering more CO2 in soils through changing agricultural practices would increase carbon sequestration.
При една икономика с ниски нива на въглеродни емисии ще се появят много нови промишлени сегменти, като електрически превозни средства, решения за енергийна ефективност, услуги за водна ефективност, генератори на биомаса, доставчици на услуги по улавяне и съхраняване на въглероден диоксид.
The EU should therefore redirect CAP resources towards environmen-tally-friendly agriculture and stockbreeding, taking an active part in reforestation efforts both at the EU and the international level.
В тази нова област на стопанството, която представлява 1 % от преразпределението на световния БВП, могат да се извлекат значими икономически ползи.
Furthermore, the EU needs to seize the economic opportunities of a transition to a low carbon, resource-efficient, climate-resilient economy.
Необходимо е ЕС да подсигури своята
In a low carbon economy, many new industry segments will emerge, such as electric vehicles, energy efficiency solutions, water effectiveness services, biomass generators, carbon capture and storage providers.
ВЪТРЕШНА И ВЪНШНА СИГУРНОСТ — ВЕЧНОТО ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВО същия начин слабото сътрудничество при правоприлагането в европейските държави може да попречи на усилията за борба с тероризма в чужбина.
INTERNAL AND EXTERNAL SECURITY: THE ETERNAL CHALLENGE cooperation on law-enforcement in European countries can jeopardise efforts to combat terrorism abroad.
На свой ред всички опасности за сигурността са взаимно преплетени, тъй като бедността и нестабилността в държавите със слабо управление стават благодатна почва за тероризъм и други престъпни дейности.
All security risks are in turn interlocked, with poverty and instability in failing states becoming a breeding ground for terrorism and other types of criminal activity.
Ето защо справянето с предизвикателствата на ХХІ век изисква ранни ответни действия в световен план, каквито може да предостави само участник от ранга на ЕС.
Addressing 21st century security challenges therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the EU can provide.
Към европейски модел на сигурност
Towards a European Security Model
През последните двадесет години станахме свидетели на преминаването от двуполюсен световен ред към постепенно разгръщане на многополюсна система след кратък „еднополюсен момент“, доминиран от Съединените щати.
Over the last twenty years, we have witnessed a shift from a bipolar world order, followed by a brief “unipolar moment” dominated by the US, to a gradually unfolding multi-polar system.
В този нов световен ред различни центрове на власт съжителстват в една по-нестабилна обстановка.
In this new world order different centres of power coexist in a more unstable environment.
Старите заплахи, включително ядрените оръжия, продължават да съществуват в нови форми (разпространение), като същевременно се появяват нови заплахи.
Old threats, including nuclear weapons, persist in new forms (proliferation), while new threats have emerged.
Тези нови форми на несигурност — които включват финансовата нестабилност, влошаването на околната среда, енергийната зависимост, организираната престъпност и тероризма — са по-разнообразни, по-невидими и по-непредсказуеми от всякога.
These new forms of insecurity – which include financial instability, environmental degradation, energy dependence, organised crime and terrorism – are more diverse, less visible and less predictable than ever before.
Глобализацията също засили нашето усещане за уязвимост, като разми границите между вътрешните и външните форми на сигурност.
Globalisation has also increased our sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of security.
Въоръжените конфликти в някой отдалечен континент могат да застрашат вътрешната стабилност на Европа, като предизвикат висок приток на бежанци. По
Armed conflicts in a distant continent can threaten Europe’s internal stability by causing large inflows of refugees.
ЕС отдавна се е ангажирал да поддържа и развива „пространство на свобода, сигурност и правосъдие“, чиято цел е да улеснява ежедневието на неговите граждани.
The EU has long committed itself to maintaining and developing an “area of justice, freedom and security” aimed at facilitating the everyday life of its citizens.
Терористичните нападения в САЩ през септември 2001 г., в Мадрид през март 2004 г. и в Лондон през юли 2005 г. обаче ясно показаха необходимостта от по-ефективно и координирано
However, the terrorist attacks in the US in September 2001, Madrid in March 2004 and London in July 2005 clearly demonstrated the need for more effective and
Снимка: Европейски съюз, 2010 г.
Photo: European Union, 2010
действие на равнище ЕС за борба с тероризма и другите трансгранични проблеми на сигурността.
judicial cooperation, law-enforcement, border control and health, social and civil protection.
Това ще изисква разширяване на правомощията на съществуващите агенции и инструменти, като Европол, Евроюст, Ситуационния център, Frontex и координатора за борба с тероризма.
This will require increasing the powers of existing agencies and instruments, such as Europol, Eurojust, the Situation Centre, Frontex and the Counter-Terrorism Coordinator.
Това ще изисква също създаване на нови органи, като Европейски център за добри полицейски практики.
It will also require setting up new bodies, such as a European centre of good police practices.
Освен това следните въпроси трябва да бъдат превърнати в приоритет:
coordinated action at EU level to tackle terrorism and other cross-border security problems.
– да се подобрят системите за обмен на информация, свързана с финансирането на мрежите, пътищата за трафик на оръжия за масово унищожение (ОМУ), възстановяването след терористични нападения и дългосрочните превантивни мерки.
In addition, the following issues should be prioritised:– Improve systems for exchanging information in relation to network funding, trafficking routes for weapons of mass destruction (WMD), recovery after terrorist attacks and longterm preventive measures.
– да се създаде европейски граждански запасен екип от специално обучени групи с готовност за разполагане в кратки срокове, изграден по аналогия с военния състав.
– Create a European civil reserve team of specially trained units ready to be deployed at short notice, shaped along the lines of the military component.
Днес е необходимо да предприемем решителни действия и да приложим нов „европейски модел на сигурност“.
We now need to take decisive action and implement a new ‘European Security Model’.
Като се ползва от визията и целите, които се съдържат в наскоро приетата „стратегия за вътрешна сигурност“, моделът трябва да постави като приоритет интересите на европейските граждани и едновременно с това да посрещне бързо променящите се предизвикателства на ХХІ век.
Drawing on the vision and objectives contained in the recently adopted ‘Internal Security Strategy’, the model must prioritise the interests of European citizens while addressing the rapidly evolving challenges of the 21st century.
Той трябва да защитава индивидуалните права и свободи, да подобрява сътрудничеството и солидарността между държавите-членки, да се концентрира върху причините за несигурността, а не само върху последиците от нея, да отдава приоритет на превенцията, да привлече гражданите, и да отчита взаимозависимостта между вътрешното и външното измерение на сигурността при следването на подход за „глобална сигурност“ с трети държави.
It must protect individual rights and freedoms; improve cooperation and solidarity between Member States; focus on the causes of insecurity and not just the effects; prioritise prevention; engage with citizens; and recognise the interdependence between the internal and external dimensions of security in establishing a 'global security' approach with third countries.
– да се разработи по-интегрирана система за управление на външните граници, като се подсили Frontex с европейски орган със специализиран персонал на разположение за подпомагане на държавите-членки.
– Develop a more integrated external border management system by reinforcing Frontex with a European body of specialised personnel available to support the Member States.
– да се изгладят несъответствията в европейската система за убежище, по-конкретно като се стандартизира определението за бежанец.
– Iron out inconsistencies in Europe’s Asylum System in particular by standardising the definition of a refugee.
– да се създаде единна визова политика и европейска консулска служба в рамките на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).
– Create a unified visa policy and a European consular service within the European External Action Service (EEAS).
Днешните съвместни действия в тази област са спъвани от съпротивата на държавитечленки да споделят информация и да координират политиките, свързани със законността и реда, което остава един от политически най-чувствителните въпроси на вътрешната политика.
To date joint action in this field has been hampered by Member State resistance to sharing information and coordinating policies in relation to law and order, which remains one of the most political sensitive issues in domestic politics.
Тази съпротива обаче е в противоречие с желанието на европейските граждани, които искат ЕС да стане по-важен фактор в областта на сигурността.
However, this resistance flies against the wishes of European citizens, who want the EU to become a more relevant security actor.
Тя не отчита и съществените инструменти и ресурси, които ЕС е придобил с течение на времето в областта на сигурността, особено чрез наскоро приетия Договор от Лисабон.
It also ignores the substantial instruments and resources that the EU has acquired over time in the field of security, not least through the recently adopted Lisbon Treaty.
Изграждане на култура на сътрудничество — сигурността като транснационално обществено благо
Building a culture of cooperation: security as a transnational public good
Предизвикателствата в областта на сигурността, пред които сме изправени, изискват истински подход на равнище ЕС, значителни усилия за сътрудничество, общи институции и подходящо финансиране. В редица области е необходима
The security challenges we are facing require a genuine EU-wide approach, huge cooperation efforts, common institutions and proper funding.
ностите на ЕС да изпраща сили извън ЕС възлизат едва на 10—15 % от способностите на САЩ), в системата явно има какво да се желае.
Too often, policy formulation in this area is driven by events, so a balance has to be found between advancing security and protecting individual freedoms and human rights.
Държавитечленки на ЕС не успяват да увеличат максимално ефекта на мащаба и взаимодействието, необходими за осигуряване на най-добрите резултати в световен план.
Where to strike the balance between these two inseparable elements will vary over time, depending on circumstances, thus requiring ongoing political debate across the EU. Even in cases where security risks are at stake, clear limits to accessing personal data and constraints on exchanging them should be strictly respected.
Балансът между тези два неделими елемента ще се променя с времето в зависимост от обстоятелствата, като това ще изисква постоянен политически дебат на всички равнища в ЕС.
However, when the total military spending of EU Member States (about 50 per cent of the US military budget) is compared to output (EU overseas force projecting capabilities amount to only 10-15 per cent of US capabilities), the system is clearly found wanting.
Преди всичко е необходимо държавитечленки на ЕС да осъзнават, че вътрешната сигурност зависи до голяма степен от постигането на сигурна външна среда.
Above all EU Member States need to acknowledge that internal security depends to a large extent on securing a safe external environment.
Трансграничните предизвикателства пред сигурността не свършват на границите на ЕС.
Cross-border security challenges do not stop at the frontiers of the EU.
Поради това за укрепване на сигурността и свободата на европейските граждани е необходимо да се предприемат допълнителни действия отвъд границите на ЕС.
Enhancing the security and freedom of European citizens will therefore require taking complementary action beyond the EU’s borders.
Като цяло ЕС страда от едно общо структурно ограничение — фундаментално националния характер на европейските системи за отбрана.
Overall, the EU suffers from one overarching structural limitation: the fundamentally national nature of European defence systems.
Без собствени военни ресурси ЕС зависи от доброволното участие на своите държави-членки, а често се оказва, че то не е подходящо.
Without military resources of its own, the EU depends on the voluntary contributions of its Member States and these are often inadequate.
Националните военни ресурси все още често се основават на териториалната защита срещу нашествие по сушата, дори в държави-членки, където подобно нашествие е малко вероятно.
National military resources are still often based on territorial defence against a land invasion, even in Member States where such an invasion is improbable.
Външна сигурност — преодоляване на структурните ограничения
In general, there is insufficient investment in the type of capabilities needed to respond to new security situations (rapid deployment forces, strategic air transport, helicopters, communications, military police). .
ЕС има на разположение 1,8 милиона въоръжени войници, което е с половин милион повече от САЩ, но не е в състояние да развърне сили за бърза намеса от 60 000 души и среща трудности да събере 5 000 души за мисия по линия на Общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО).
With 1.8 million soldiers under arms – half a million more than the US – the EU is not capable of deploying a 60,000-strong rapid intervention force and it finds it hard to deliver a 5,000-strong force for a Common Security and Defence Policy (CSDP) mission.
Всъщност 70 % от европейските сухопътни сили не са пригодени за операции в чужбина, при положение че при днешните конфликти са необходими бързо развръщащи се и самостоятелно действащи експедиционни сили.
In fact, 70 per cent of European land forces are unfit to operate abroad, when nowadays conflicts require deployable and sustainable expeditionary forces.
Вече в продължение на повече от десет години ЕС разработва важни инструменти в рамките на концепцията за Обща политика за сигурност и отбрана (ОПСО).
For over ten years now the EU has developed important instruments under the concept of a Common Security and Defence Policy (CSDP).
Това включва Военен комитет и Военен секретариат на ЕС, които изпълняват функциите по ранно предупреждение и стратегическо планиране, както и Европейска агенция по отбрана.
These include a Military Committee and Military Staff, performing early warning and strategy planning functions, and a European Defence Agency.
Освен това ЕС не ползва общо финансиране за мисиите си.
It also has access to an array of civilian personnel trained to provide assistance to local populations in conflict-torn areas of the world.
Тежестта не се разпределя справедливо между държавите-членки, което възпира участието във военни мисии.
These civilian capabilities are increasingly important for addressing what is now widely known as ‘human security’ – the notion that national and global security cannot be separated from the well being of individuals and the communities where they live.