natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Бюджетът на ИСПА(по цени от 2006г.), преди измененията и без дасе включватехническото подпомагане, възлиза на 7 708 милиона евро5.
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
Финансовият принос в проекти по ИСПА в областта на околната среда е в размер на 3 804 милиона евро, а в областта на транспорта — 3 904 милиона евро.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro.
В сектора на околната среда (вж. фигура 3) по-голямата част от 201-те проекта(73 %)са в областта на пречистването на отпа-дъчниводииводоснабдяването.Всекторанатранспорта78-те проекта по ИСПА са насочени основно (97 %)към железопътни мрежи, пътища и магистрали(вж. фигура 4).
In the environment sector(see Figure 3), the majority of the 201 projects(73 %) werein the field of wastewater treatment and water supply.In the transport sector,the78ISPAprojects were mainly(97 %)intherailwaysand intheroads and motorwayssectors(see Figure 4).
РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ ПО ИСПА В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА
DISTRIBUTION OFISPA ENVIRONMENT PROJECTS
Пречистване на отпадъчни води и снабдяване с питейна вода
Combined wastewater treatmentand drinking water supply
Управление на твърди отпадъци
Solid waste management
Процентът на съфинансиране при ИСПА може да достигне 75 % от публичните или еквивалентните им разходи6.
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6.
че са от особена важност за реализиране на общите цели на ИСПА, този процент може да бъде увеличен до 85 % съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1267/1999.
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ ПО ИСПА В ОБЛАСТТА НА ТРАНСПОРТА
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
Пътища и магистрали
Roads and motorways
Специален доклад № 5/2003 на
The Court’s Special Report
Прилагането на ИСПА в страните кандидатки е представлявало първи опит с мащабни инвестиции, съфинансирани от Европейския съюз.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
Проектите изпълнявани ли са в съответствие с планирането?
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
Палатата относно финансирането на проекти в областта на околната среда в страните кандидатки по програмите ФАР и ИСПА (OВ C 167, 17.7.2003 г., стр.
No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
1), Специален доклад № 15/2000 относно Кохезионния фонд (OВ C 279, 2.1.2000 г., стр.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
1) и Специален доклад № 6/2005 относно трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) (OВ C 94, 21.4.2006 г., стр. 1).
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 1).
Ръководителите на проекти
The project managers
Проектите спомогнали ли са за спазването на директивите на ЕС в областта на околната среда от страна на държавите бенефициенти и за подобряването на трансевропейската транспортна мрежа(TEN-T)?
(c)Were projectscontributingto beneficiarycountries’compliance with the EU environmental directives and to theimprovement of TEN-T?
представляват 42 % от проектите по ИСПА в секторите на околната среда и транспорта.
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
По технически причини, като неправилно попълване на въпросника или непълни отговори, бяха използвани 127 от отговорите (82 %).
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
Програмният период на ИСПА е 2000–2006 г., а по-голямата част от държавите бенефициенти се присъединиха към ЕС през май 2004 г.
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
Към 31 декември 2007 г. само за ограничен брой от 279-те инфра-структурнипроектасаизготвениокончателнидоклади.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable.
Поради това Палатата успя да извърши само предварителна оценка на изпълнението и постиженията на проектите.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Беше разгледана извадка от 32 проекта, одобрени между 2000 и 2003 г.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
(16в областта на околнатасреда и 16в областта натранспорта), обхващаща шестдържавибенефициенти.16проектабяхапосе-тени на място(осемтранспортни и осем от областта на околната среда) в Чешката република, Полша, Латвия и Румъния.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Останалите 16проектабяхаподложенинадокументнапроверка.Тезасягат гореспоменатите страни, както и Унгария и България.
Theother16projects weresubjecttoadesk-review.Theyconcern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Проверки на документи и интервюта бяха проведени както в централата на Комисията, така и в нейните делегации.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
В странитекандидатки бяха проведени срещи с министритенаоколнатасреда и транспорта, с регионалните и местни органи, както и с крайните бенефициенти.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
В допълнение Палатата извърши проучване, като изпрати въпросници на 155 ръководители на проекти и органи, натоварени с ежеднев- ното управление на проекти8 в посетените четири държави, с цел дасъберемненияотноснопроблемите,възникващинай-често
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion. The Courtreceived 145 answers9
Палатата получи145 отговора(93 % получени отговори).
(93 %responserate).
Освен това Палатата се консултира с експерти от международни финан-совиинституциисопитвпроективобласттанаоколнатасреда и транспорта.
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
ОБЩА РАМКА И ОДИТНИ КРИТЕРИИ
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
10 Член 7, параграф 3, буква а)
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to
и приложение I от Регламент (ЕО) № 1267/1999.
Regulation (EC) No 1267/1999.
По искане на Комисията всяка държава бенефициент е изготвила национални стратегии по ИСПА за секторите на транспорта и околната среда.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Целта на тези стратегии е да идентифицират приоритетните цели,катоочертаятсекторните,подсекторнитеигеографските приоритети, например транспортни участъци с намален капацитет или места с висок риск за околната среда, и определят необходимите ресурси.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Националните стратегии по ИСПА следва също така да посочват рамките за идентифициране на проекти и да установят критериите,които щебъдат използвани при подбора и оценката на предложенията за проекти(вж. приложение I).
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Страните кандидатки подават заявление до Комисията, което трябва да съдържа,inter alia, следните елементи10: a) времевиграфик за изпълнението на дейностите; б) анализ на разходите и ползите; в) финансов план, включително източници на финансиране, различни от ИСПА.
Candidate countries submitted an application to the Commission which hadto contain,inter alia,thefollowing elements10:
Палатата анализира стратегическите документи и изготвянето на проекти по ИСПА, като провери дали: a) националните секторни стратегии съдържат оценка на секторните нужди в областта на околнатасреда итранспорта, която цели да се достигнат стандартите на ЕС в областта на околната среда и да се развият и разширят връзките с трансевропейските транспортни мрежи; б)
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
Комисиятаеразработиланавремеръководстваиуказания, които да позволят на страните кандидатки да представят предложения, съдържащи пълната необходима информация.
(b) the Commission developed on time manualsandguidelinesto enablecandidatecountriestosubmitproposalscontainingall therelevantinformation.
Рамковите документи на Комисията за секторите на околната среда и транспорта се оказват ефективни при избора на ключовите критерии за изготвяне на национални стратегии по ИСПА, които включ-ватобщитеприоритетииопределятпроектите,които щебъдат осъществени с финансова подкрепа от ИСПА(вж. каре 1).
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
В случаите, когато са установени недостатъци, Комисията е предоставила подкрепа при тяхното преодоляване(вж. каре 2).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
В сектора на околната среда в Латвия ИСПА се концентрира основно върху проекти, които помагат на страната да спази изискванията на законодателството на Общността в областта на околната среда и да изпълни целите на Партньорството за присъединяване.
In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership. e strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. e selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy.
В Румъния актуализираната версия от 2003 г. на Националната транспортна стратегия не е получила безрезервна подкрепа от Комисията поради наличието на някои недостатъци.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
С оглед коригирането на тези недостатъци, Комисията е взела решение да финансира проект за техническо подпомагане, който цели изготвянето на общ транспортен план.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
11 Това беше посочено също така
11 This has been pointed out also
Въпреки че в някои случаи не е било възможно да се обясни класирането на инвестиционните проекти11, проверката на стратегиите на в Специален доклад № 5/2003 на Палатата (недостатъци при стратегиите, точки 18–20).
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
четирите посетени страни позволи на Палатата да заключи, че като цяло националните секторни стратегии по ИСПА ясно идентифицират нуждите навсякастрана,катовземат предвид исъществува-щите национални планови документи(вж. каре 3).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
Националните стратегии по ИСПА действат като инструмент при подбора на проекти за финансиране в рамките на ИСПА, като свързват целите и приоритетите с конкретни предложения за проекти.
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
В някои случаи националните стратегии по ИСПА са представлявали развиване на съществуващи национални стратегии, които вече са взели предвид нуждата да се приемат достиженията на правото на Европейската общност в областта на околната среда(вж. каре 4).
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
Краков като една от „горещите точки“ за опазването на Балтийско море, тъй като в тази област, въпреки отдалечеността и`от брега, множество промишлени предприятия изхвърлят отпадъци в река Вистула, която се влива в Балтийско море.
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Проектът за изграждане на пречиствателна станция за отпадъчни води в Краков е включен в националната стратегия по ИСПА за околна среда през 1999 г. като един от приоритетните проекти.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
1974 г. и ревизирана през 1992 г., която засяга всички страни с излаз на Балтийско море.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
Конвенцията се отнася до целия район на Балтийско море, включително вътрешните води, както и водите на самото море и морското дъно.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Взети са мерки и за намаляване на замърсяването от наземни източници за целия водосборен басейн на Балтийско море.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
В Латвия основните цели на Националния план за политика в областта на околната среда, одобрен през 1995 г., са да помогне на страната да изпълни изискванията на правната рамка на Общността в областта на околната среда и целите на Патньорството за присъеднияване.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. e objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. e selection process for the projects was based on these objectives.
ТРИ ВАЖНИ РЪКОВОДНИ ДОКУМЕНТА НЕ СА БИЛИ ПРЕДОСТАВЕНИ В НАЧАЛОТО НА ДЕЙНОСТИТЕ ПО ИСПА
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
Комисията е разработила три основни ръководни документа, предоставени при изготвянето на проекти: a) наръчникът за изпълнение на проекти по ИСПА е предоставен на държавите бенефициенти през 2000 г. по време на под-готвителнияетапнапървитезаявлениязафинансиранена проекти; б) втора версия на наръчника е разработена през 2002 г.
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
В нея се изясняват най-вече тръжните и договорните процедури; в) актуализирани указания относно анализа на разходите и ползите са предоставени през 2002 г., в които са преодолени откритите в предишната версия слабости.
(b)A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clari-fyingin particularthetendering and contracting procedures.
По-специално те посочват средни стойности за степента на възвръщаемост на инвестициите и препоръчват времеви рамки за различните сектори. При всетоватезиуказаниянепредоставятникаквиподробности, нитотехникинапрогнозираненавъздействиетовърхуокол-ната среда.
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
Тези методологични указания са разработени след като одитираните от Палатата проекти са били представени на Комисията за одобрение.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Това закъснение е ограничило техния принос в запознаването настранитекандидаткисполитиките,процедуритеиосновните принципи на ЕС.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
СЛАБОСТИ ПРИ ФИНАНСОВИЯ АНАЛИЗ И АНАЛИЗА НА РАЗХОДИТЕ И ПОЛЗИТЕXАРПY
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
Принякоипроекти те неса били предоставени илисасъдържалислабос ти.
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Въпреки това Комисията е преценила, че не е подходящо да задържа изпълнението на проекти заради недостатъци в техния АРП, тъй като за повечето от тях се изисква да покриват основни нужди в страните кандидатки.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
При извършената от Палатата проверка на на финансовите анализи и анализите на разходите и ползите, представени за одитираните проекти, бяха установени следните слабости13
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
: a) някои липсващи данниза използваните дисконтови проценти и допусканите хипотези при представените анализи на риска; доклад № 5/2003 (слабости в оценката на проекти, точки 30–34) и Специален доклад № 6/2005 (слабости в оценката и подбора на проекти, точки 30–43).
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
При тези обстоятелства Комисията не е била в състояние да потвърди въз основа на АРП, че представените от странитекандидатки проектипредставляватотносителнонай-високатадобавена стойност.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
ИЗПЪЛНЯВАТ ЛИ СЕ ПРОЕКТИТЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ПЛАНИРАНЕТО?
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
След оценката на заявлението за финансиране на проект и одобрението на Комисията се подписва финансов меморандум,вкойто сеопределятподробноститеотносно финансовитересурсиисе изготвяпланзаизпълнениенапроекта,включителнодататана приключване.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date.
След приключване на проекта страните кандидатки представят окончателен доклад.
After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
14 Проектът се смята
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
за приключен, когато инфраструктурата вече се използва.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
Страните кандидатки трябва да представят на Комисията окончателен доклад най-късно шест месеца след приключването на проекта.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
24 е имало закъснения (75 %).
24 faced delays (75 %).
32-та проекта от извадката на Палатата са били одобрени между 2000 и2003г. Мнозинствотоотодитиранитепроекти,споредпърво-началните финансови меморандуми,етрябвалодабъдатзавър-шени между 2004 и 2006г.
The 32 projectsinthe Court’ssample were approved between 2000 and2003.The majorityoftheprojectsauditedshouldhavebeen completed between 2004 and 2006 accordingtotheinitialfinancial memoranda.
16 Някои проекти са засегнати дата14
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
17 Например допустимост на
17 E.g. eligibility of durable was amended.
Закъсненията варират от 2 до 5 години(Полша), 4 до 4,5 години(България), 2 до 4,8 години (Румъния), 1,5 години (Унгария) и от 1 до 3 години (Латвия).
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
В Чешката република е нямало значителни закъснения.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
Чрез проучването, изпратено на ръководителите на проекти в четирите одитирани страни, Палатата получи информация за закъсненията в изпълнението и причините за тях.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
В сектора на околната среда средната продължителност на проектите по план е 5 години, а в транспортния сектор — 4,2 години.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
Според проучването средното закъснение е 2,5години и в двата сектора (вж. фигура 5).
According to the sur-vey,the average delay was 2.5 yearsin bothsectors(see Figure 5).
Палатата установи, че най-честите причини за закъснение при одитираните проекти са16: a) незапознатостта на страните кандидатки с процедурите на ЕС испроцесанаизготвянеиизпълнениенапроектите,както и трудностите при тръжните процедури (вж. например каре 5) (84 % от проектите в извадката); б) фирмите, спечелили тръжната процедура, не успяват да завър-шатработатаси(вж.напримеркаре6)(13%отпроектите в извадката); в) нереалистично планиране (вж. например каре 7) (22 % от проектите в извадката); г) трансформирането на проектите по ИСПА в проекти по Кохезионния фондследприсъединяванетонасъответнитедържави.
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
Проектите в рамките на Кохезионния фондсеподчиняватна различни правила17.
(d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a differentset ofrules17.
СРЕДНО ЗАКЪСНЕНИЕ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТИ
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
ОКОЛ.СР.PLCZСредно за страната/сектора
ENVPLCZAverage per country/sector
Закъснение
Average initial duration