natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В страните, които допускат чувствителна гъвкавост на валутния курс, поскъпването на валутата повлия в общи линии за успокояване цените на вноса и имайки предвид сравнително високата степен на отвореност на икономиката, доведе в крайна сметка до по-ниска водеща инфлация.
As regards Poland, in November 2007 the ECOFIN Council adopted a decision stating that the action taken by the Polish authorities was consistent with the Council recommendations made in February 2007; nevertheless, the excessive deficit procedure was not abrogated as the correction of the excessive deficit was considered vulnerable to serious risks.
България, Дания, Естония, Кипър, Латвия и Швеция отчитат бюджетен излишък, докато останалите имат бюджетен
Only Cyprus, Hungary, Poland and Sweden are estimated to have achieved a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP between 2006 and 2007 (net of one-off and other temporary
Таблица 8 Бюджетни позиции на държавите – членки на ЕС извън еврозоната, и на еврозоната
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Излишък (+)/ дефицит (-) на сектор "Държавно управление"
General government surplus (+) / deficit (-)
ЕС-11 1)ЕС-14 2)Еврозона
EU11 1)EU14 2)Euro area
Данните за 2007 г. в програмите за сближаване са по оценки на националните власти и следователно може да се различават от окончателните резултати.
Sources: European Commission (for 2004-06), updated convergence programmes (for 2007) and ECB calculations.
По отношение на Полша през ноември 2007 г.
The 2007 figures in the convergence programmes are estimates by the national governments and hence could differ from the fi final outcomes.
През 2007 г. в повечето държави – членки на ЕС извън еврозоната, коефициентът на дълга остава значително под 60% от БВП.
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
повечето от останалите държави – членки на ЕС извън еврозоната, коефициентът на дълга намалява или остава почти непроменен.
deficits mostly increased, except in the case of Hungary, Malta and Slovakia. The deficits in Bulgaria and Latvia were above 20% of GDP and exceeded 10% of GDP in Estonia, Lithuania and Romania.
Унгария и Чехия, в които определящ фактор е дефицитът на доходите, свързан често с реинвестирането на печалбата от страна на чуждестранни предприятия.
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP. The external imbalances in most countries originated from deficits in goods, except in the Czech Republic, Hungary,
ТЕНДЕНЦИИ В РАЗВИТИЕТО НА ПЛАТЕЖНИЯ БАЛАНС Общо текущата и капиталовата сметка на държавите – членки на ЕС извън еврозоната, продължават през 2007 г. да варират значително по страни (виж таблица 9), въпреки че цялостната картина показва влошаване в сравнение с 2006 г.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the noneuro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2007 (see Table 9), although the overall picture showed a deterioration in comparison with 2006.
Докато Дания и Швеция отчитат излишък, останалите държави са с дефицит.
While Denmark and Sweden reported surpluses, the remainder of the countries all recorded deficits.
В сравнение с 2006 г. този дефицит е нараснал в повечето страни с изключение на Малта, Словакия и Унгария.
Compared with 2006, these
Таблица 9 Платежен баланс на държавите – членки на ЕС извън еврозоната, и на еврозоната
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Салдо по текущата и по капиталовата сметка
Current and capital account balance
България Чешка република Дания Естония Кипър Латвия Литва Унгария Маллта Полша Румъния Словакия Швеция Обединено кралство
Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom
Източник: ЕЦБ.1) Aгрегатът EС-11 включва претегления принос на 11-те държави – членки на ЕС извън еврозоната, присъединили се към ЕС на 1 май 2004 г. и на 1 януари 2007 г. (без Словения).2) Агрегатът EС-14 включва претегления принос на 14-те държави – членки на ЕС извън еврозоната, към 31 декември 2007 г.3) Данните за 2007 г. се отнасят за средната за 4 тримесечия към третото тримесечие на 2007 г.
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
За Малта данните се отнасят за средната за четири тримесечия към второто тримесечие на 2007 г.
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
ВМ II е свързано и с едностранни ангажименти от страна на заинтересованите държави да поддържат по-тесен диапазон на колебание.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
Поконкретно, бе постигнато споразумение, че естонската крона и литовският литаз могат да се присъединят към ВМ II, като запазят съществуващите си режими на паричен съвет.
However, very large current and capital account deficits in some noneuro area EU Member States were also driven by cyclical factors and buoyant domestic demand, which signals risks to the sustainability of external positions, particularly if accompanied by deteriorating international price and cost competitiveness and a slowdown of export growth.
В сравнение с 2006 г. нетните преки инвестиции през 2007 г. значително намаляват в Дания, Обединеното кралство и Швеция.
In comparison with 2006, net direct investment in 2007 decreased substantially in Denmark, Sweden and the United Kingdom.
Те остават поскоро стабилни за агрегата ЕС-11 въпреки наблюдавания чувствителен спад в Унгария, Словакия и Малта.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
Докато нетните преки чуждестранни инвестиции продължават да са важен източник за финансиране в редица държавичленки извън еврозоната, за балтийските страни, Обединеното кралство, Румъния и Унгария дефицитът по основния баланс (basic balance), т.е. сборът на общото салдо по текущата и по капиталовата сметка и нетните преки чуждестранни инвестиции, надвишава 4% от БВП, а за Латвия е над 15% от БВП.
While net direct investment continued to constitute an important source of financing in a number of noneuro area EU Member States, in the case of the Baltic States, Hungary, Romania and the United Kingdom the deficit in the basic balance, i.e. the sum of the combined current account and capital account balance and net direct investment, was higher than 4% of GDP, and for Latvia it exceeded 15% of GDP.
Що се отнася до нетните входящи портфейлни потоци, салдото остава отрицателно или като цяло неутрално във всички държавичленки извън еврозоната, с изключение на Дания и Унгария.
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
В тях нетните входящи потоци портфейлни инвестиции са резултат от значителни нетни дългови входящи потоци, свързани, например в Унгария, с разликата в доходността, докато нетните капиталови потоци са отрицателни.
In these two countries, net portfolio investment inflows resulted from substantial net debt inflows related, in the case of Hungary, to yield differentials, whereasnet equity flows were negative.
Нетните потоци от други инвестиции са преобладаващо положителни в повечето държави-членки, присъединили се към ЕС на 1 май 2004 г. и на 1 януари 2007 г., и отразяват предимно кредити от чуждестранни банки-майки за техните филиали в региона.
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
Датската крона, естонската крона, кипърската лира, литовският литаз и малтийската лира бяха стабилни спрямо еврото през 2007 г. и последователно се търгуваха по или близо до централните си курсове.
The Danish krone, the Estonian kroon, the Cyprus pound, the Lithuanian litas and the Maltese lira were stable against the euro in 2007 and traded continuously at, or very close to, their central rates.
Освен това след разширяването на еврозоната на 1 януари 2008 г. кипърската лира и малтийската лира бяха необратимо обърнати в евро.
Moreover, the Cyprus pound and the Maltese lira were converted irrevocably to the euro following euro area enlargement on 1 January 2008.
За разлика от тях при словашката крона имаше сравнително висока степен на колебания (виж таблица 10).
EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSExchange rate developments in the noneuro area EU Member States in 2007 mainly reflected the exchange rate regimes of the individual countries.
В условията на подобрени основни макроикономически показатели и благоприятни стопански перспективи в средата на 2006 г. словашката крона започна трайно да поскъпва, като този процес продължи и през февруари и първата половина на март 2007 г.
The currencies of Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Malta and Slovakia participated in ERM II. They maintained a standard fluctuation band of ±15% around their central rates against the euro, except the Danish krone, with a narrower band of ±2.25%.
За да овладее колебанията на валутния курс и
ERM II participation is, in some cases, also accompanied by unilateral commitments on the part of the countries concerned to maintain narrower f l fluctuation bands.
ДИНАМИКА НА ВАЛУТНИЯ КУРСДинамиката на валутните курсове в държавите – членки на ЕС извън еврозоната, през 2007 г. в поголямата си част отразява валутните режими на отделните страни.
The Maltese authorities stated their intention to maintain the exchange rate of the Maltese lira at its central rate against the euro and the Latvian authorities decided that they would maintain the exchange rate of the lats at the central rate against the euro with a fluctuation band of ±1%.
Валутите на всяка от държавите – Дания, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Малта и Словакия – участват във ВМ ІІ със стандартен диапазон на колебание от ±15% около централния им курс спрямо еврото, като при датската крона се прилага по-тесен диапазон от ±2.25%. В някои случаи участието във
The agreements on participation for the countries whose currencies joined ERM II after 2004 (i.e. all the countries listed above except Denmark) are all based on a number of policy commitments by the respective authorities, relating, inter alia, to the pursuit of sound fiscal policies, the promotion of wage moderation and wage developments in line with productivity growth, the containment of credit growth and the implementation of further structural reforms.
прекомерния пазарен натиск, в началото на март 2007 г. централната банка на Словакия (Národná banka Slovenska) интервенира на валутния пазар, за да спре поскъпването.
To containexchange rate volatility and excessive market pressures, in early March 2007 Národná banka Slovenska intervened to weaken the currency.
На 19 март 2007 г. по искане на словашките власти чрез взаимно споразумение и по обща процедура беше направена преоценка на централния курс на словашката крона с 8.5% спрямо еврото.
On 19 March 2007, at the request of the Slovak authorities, by mutual agreement and following a common procedure, the central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% vis-à-vis the euro.
Предвид прогнозите за забавяне на инфлацията централната банка на Словакия (Národná banka Slovenska) понижи основния лихвен процент в края на март и в края на април 2007 г. с общо 50 б.т. до 4.25%, което допринесе за стабилизиране на кроната спрямо еврото.
Owing to a more moderate inflation outlook, Národná banka Slovenska lowered its policy rate by a total of 50 basis points in late March and late April 2007 to 4.25%, which helped to stabilise the koruna vis-à-vis the euro.
След април 2007 г. словашката крона остава сравнително стабилна, като стойността ú се колебае с 5%–8% над новия паритет на централния курс.
Since April 2007 the Slovak koruna has remained relatively stable, fluctuating at values between 5% and 8% stronger than the new central parity.
1 януари 1999 г.28 юни 2004 г.2 май 2005 г.2 май 2005 г.28 юни 2004 г.2 май 2005 г.28 ноември 2005 г.
1 January 1999 28 June 2004 2 May 2005 2 May 2005 28 June 2004 2 May 2005 28 November 2005
Източник: ЕЦБ.Забележка: Отклонение надолу (нагоре) съответства на движение към понисък (по-висок) курс и представлява укрепване (отслабване) на валутата спрямо еврото.
Source: ECB.Note: A downward (upward) deviation corresponds to a movement towards the lower (upper) rate and constitutes a strengthening (weakening) of the currency against the euro.
Централният курс на словашката крона е преоценен с 8.5% на 16 март 2007 г.
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Референтният период за отчетените максимални отклонения от съответните централни курсове на ВМ II е от 2 януари 2007 г. до 29 февруари 2008 г.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Графика 38 Изменения в обменния курс на еврото спрямо европейските валути извън ВМ ІІ
Turning to the currencies of the noneuro area EU Member States that were not participating in ERM II, developments varied considerably across countries (see Chart 38).
Източник: Изчисления на експерти на ЕЦБ.Забележка: Положителната/отрицателната стойност показва поскъпване/поевтиняване на еврото.
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
Измененията се отнасят за периода от 2 януари 2007 г. до 29 февруари 2008 г.
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
По отношение на валутите на държавите – членки на ЕС извън еврозоната, които не участват във ВМ II, тенденциите са различни в отделните страни (виж графика 38).
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
В резултат на това на 29 февруари 2008 г. британската лира отслабва с 13.6% спрямо равнището си към еврото от 2 януари 2007 г.
The largest increases took place in Bulgaria (almost 100 basis points), the Czech Republic, Hungary and Poland (around 80 basis points), largely reflecting the deterioration in the inflation outlook.
Въпреки някои колебания валутният курс на унгарския форинт остава почти непроменен през 2007 г., като слабо се обезценява в началото на 2008 г.
Although they remained somewhat high, longterm interest rates in Romania dropped by 50 basis points between January 2007 and February 2008.
1 Полша 6 Литва 2 Румъния 7 България3 Словакия8 Естония4 Чешка република 9 Латвия5 Унгария10 Малта
6 Lithuania 7 Bulgaria 8 Estonia 9 Latvia10 Malta
11 Швеция12 Кипър13 Еврозона14 Обединенокралство15 Дания
1 Poland2 Romania3 Slovakia4 Czech Republic5 Hungary
Източници: БМР, ЕЦБ, Евростат, централната банка на Кипър (Central Bank of Cyprus) и централната банка на Обединеното кралство (Bank of England).Забележки: Данните се отнасят за вътрешните вземания на НПФИ, без сектор "Държавно управление".
Sources: BIS, ECB, Eurostat, Central Bank of Cyprus and Bank of England.Notes: The data refer to domestic credit to nonMFIs excluding general government.
По отношение нарастването на вземанията през 2007 г. за всички държави се използват последните налични месечни данни.
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used.
Данните за Обединеното кралство са базирани на национална дефиниция.
The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
През 2007 г. прирастът на вземанията от частния сектор остава висок във всички държави – членки на ЕС извън еврозоната.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
Към края на 2007 г. годишното нарастване на кредита започна да се стабилизира в много държави, което отчасти се дължи на повисоките лихвени проценти на банките.
Towards the end of 2007 annual credit growth appeared to stabilise in many countries, partly reflecting the rise in bank interest rates.
В някои страни обаче, като България, Литва, Полша и Чехия, кредитирането продължава да ускорява своя темп.
However, it continued to accelerate in some countries, such as Bulgaria, the Czech Republic, Lithuania and Poland.
Кредитният растеж е найдинамичен в бързо развиващите се балтийски страни, България, Полша и Румъния, които отчитат темпове на прираст между 32% и 62% в края на 2007 г.
Credit growth was the most dynamic in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Poland and Romania, with the growth rates standing between 32% and 62% at the end of 2007.
В Чехия, Кипър, Унгария и Словакия годишните темпове на нарастване на вземанията от частния сектор са в рамките на 19–29% през 2007 г.
In the Czech Republic, Cyprus, Hungary and Slovakia, the annual growth rate of credit to the private sector was between 19% and 29% in 2007.
Бързата кредитна експанзия в тези икономики, с изключение на Кипър, следва да се разглежда в контекста на задълбочаването на финансовото посредничество.
Rapid credit expansion in these economies, with the exception of Cyprus, needs to be seen in the context of financial deepening.
Всъщност съотношението вземания от частния сектор/БВП във всички страни от ЕС-11, с изключение на Кипър и Малта, се запазва на равнище, доста под средното за еврозоната.
Indeed, the ratios of credit to the private sector to GDP in all EU11 countries, with the exceptions of Cyprus and Malta, remain well below the euro area average.
Въпреки това бързата кредитна експанзия носи и риск, тъй като в някои страни тя води до голямо вътрешно търсене и оттук до сериозни външни и вътрешни диспропорции.
Nevertheless, rapid credit expansion also poses a risk as it contributes in some countries to strong domestic demand and thereby to excessive external and internal imbalances.
Освен това в редица страни особено тревожен е големият нарастващ дял на кредитите, деноминирани в чуждестранна валута.
In addition, the large, rising share of foreign currencydenominated borrowing is of particular concern in a number of countries. In Denmark, Sweden
ПАРИЧНА ПОЛИТИКАОсновната цел на паричната политика във всички държави – членки на ЕС извън еврозоната, е ценовата стабилност.
Overall, between January 2007 and February 2008, stock markets in most noneuro area EU Member States recorded positive growth.
вече в България, Кипър и Румъния, като отчетливо изпреварват тренда на средните цени на акциите в еврозоната, измерени с индекса Dow Jones EURO STOXX.
Stock prices rose most in Bulgaria, Cyprus and Romania, clearly outperforming the average stock price developments in the euro area as measured by the Dow Jones EURO STOXX index.
Но в Естония и Латвия в края на февруари 2008 г. след достигнатите през 2007 г. рекордни стойности се наблюдава спад в цените на акциите спрямо преобладаващите през 2006 г. средни равнища.
In Estonia and Latvia, however, stock prices had declined by the end of February 2008 to the average levels prevailing in 2006, after reaching historical peaks during 2007.
Борсовите индекси в повечето държавичленки извън еврозоната отбелязаха спад при сътресенията на световните финансови пазари през летните месеци, като някои инвеститори изтеглиха активите си от фондовите пазари, за да подобрят общата си ликвидност.
Stock exchange indices in most noneuro area EU Member States declined in the wake of the turmoil in global financial markets during the summer months, as some investors withdrew their assets from stock markets in order to improve their overall liquidity.
Негативните нагласи на фондовите борси леко се подобриха през септември и октомври 2007 г.
The negative sentiment in stock exchanges improved somewhat during September and October 2007.
По-късно обаче успоредно с фондовите пазари от еврозоната и другите големи икономики капиталовите пазари в повечето страни от ЕС-14 отново се влошиха поради намаляването на склонността към риск в световен мащаб.
Later, however, equity markets in most of the EU14 countries declined again owing to a lower global risk appetite, in line with stock markets in the euro area and other major economies.
Таблица 11 Официални стратегии за провеждане на паричната политика на държавите – членки на ЕС извън еврозоната
Table 11 Official monetary policy strategies of noneuro area EU Member States
Стратегия за провеждане на паричната политика
Monetary policy strategy
Валутнокурсова цел
Exchange rate target
Валутнокурсова цел: обвързаност към еврото по курс 1.95583 лева за евро в рамките на споразумение за паричен съвет.Целево равнище: 3% ±1 пр.п. до края на 2009 г., след това 2% ±1 пр.п.
Exchange rate target: peg to the euro at BGN 1.95583 per euro within the framework of a currency board arrangement. Target: 3% ±1 percentage point until end-2009; thereafter 2% ±1 percentage point.
Контролирано плаващ валутен курс.Участва във ВМ ІІ с ±2.25% диапазон на колебание около централния курс от 7.46038 DKK за евро.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 15.6466 ЕKK за евро.
Managed floating exchange rate. Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation band around central rate of DKK 7.46038 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of EEK 15.6466 per euro.
Естония запазва споразумението си за паричен съвет като едностранен ангажимент.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 0.585274 CYP за евро.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 0.702804 LVL за евро.
Estonia continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of CYP 0.585274 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LVL 0.702804 per euro.
Латвия запазва диапазона на колебание от ±1% като едностранен ангажимент.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 3.45280 LTL за евро.
Latvia continues with a fluctuation band of ±1% as a unilateral commitment.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LTL 3.45280 per euro.
Литва запазва споразумението си за паричен съвет като едностранен ангажимент.Инфлационна цел: 3% (±1пр.п.) като средносросрочна цел.
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
Свободно плаващ обменен курс от февруари 2008 г., когато бяха премахнати диапазоните на колебание спрямо еврото.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 0.429300 MTL за евро.
Free-floating exchange rate since February 2008 when the exchange rate peg to the euro was abolished.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of MTL 0.429300 per euro.
Като едностранен ангажимент Малта поддържа курса на валутата си към еврото без промяна спрямо централния курс.Инфлационна цел: 2.5% с ±1пр.п.
Malta maintained the exchange rate against the euro unchanged from the central rate as a unilateral commitment.Infl ation target: 2.5% ±1 percentage point (12-month increase in the CPI).
(12-месечно нарастване на ИПЦ).Свободно плаващ валутен курс.Инфлационна цел: 4%, 3.8% и 3.5% с ±1пр.п. до края съответно на 2007 г., 2008 г. и 2009 г.
Free-floating exchange rate. Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Контролирано плаващ валутен курс.Участва във ВМ ІІ с ±15% диапазон на колебание около централния курс от 35.4424 словашки крони за евро.
Managed floating exchange rate.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of SKK 35.4424 per euro.