natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Необходимо е да изгаряме по-малко изкопаеми горива и да ги изгаряме по-ефикасно.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Същевременно е важно да предотвратявамеотделянето на въглеродния двуокис в атмосферата, като например го „улавяме“ в момента на получаването му и го складираме под земята в изчерпани газови находища или всолни пещери.
We need toburn less of them and burn them more efficiently. At the same time, it is important to preventcarbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced, andthen storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Поставянето на край на обезлесяването, по-специално на изсичането на тропическите гори, които действат като „резервоари“, които поемат въглеродния двуокис, е също такаважно за разрешаването на проблема с изменението на климата.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Има и други фактори, които допринасят за глобалното затопляне, като метана, който сеотделя при селскостопанските дейности и от отпадъците в сметищата или емисиите, предизвикани от прекомерно използване на изкуствени торове, но главни виновници се явяват употребата на изкопаеми горива и обезлесяването.
There are other contributors to global warming, such as methane emitted from agriculture andthe disposing of waste in landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use and deforestation are the main culprits.
Пътят към бъдещето: един комплексен отговор
The way forward:an integrated response
ЕС сестреми да постигне ново глобалноспоразумение за осъщecтвявaнeтo натези цели.
This demonstrates Europe’s global leadership in tackling climate change while pavingthe way for the EU to increase itssecurity of supply and strengthen itscompetitiveness.
ЕС счита, че като първастъпка индустриализираните страни следва до 2020 г. колективно данамалят емисиите си на парниковигазове до 30 % под равнищата от1990 г.
To limit global warming to 2°C, global emissions of greenhouse gases willneed to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
ЕС планира да постигне това намаляване чрез действия, заложени в новата комплексна политика по отношение на енергетиката иизменението на климата, както ичрез вече съществуващи мерки.
As a firststep, it considers that industrialisedcountries should collectively cut theiremissions of greenhouse gases to30% below 1990 levels by 2020.Developing countries, such as Chinaand India, will also need to start limiting the growth in their emissions.
Ощепрез март 2007 г. тази политикаполучи подкрепата на ръководителите на ЕС.
An integrated energy and climatechange policy signals the launch of anew industrial revolution to transform the way we produce and useenergy, and the types of energy weuse.
За да бъде ограничено глобалното
The EUplans to achieve this reductionthrough actions programmed in thenew integrated energy and climatepolicytogether with measuresalready in place.
Изгарянето на въглищаза производство наелектричество е особено вредно за климата.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Ръководителите на ЕСвзеха следните решения: ране под земята в изчерпани газови находища или в стари солнимини, така че тези технологии дадопринесат значително за намаляването на емисиите до 2020 г.;по-добро интегриране на пазарите на енергия в ЕС, т.е. да се създаде по-конкурентоспособен пазар на газ и електроенергия, който да обхваща цяла Европа; по-добре да се интегрира енергийната политика на ЕС с другиполитики —не само с политикатав областта на околната среда, носъщо така и с политиките в сферата на научните изследвания, селското стопанство и търговията;да се засили международното сътрудничество: ако ЕС успее да възприеме общ подход в енергетиката, който да изрази единодушно,това може да доведе до дебат всветовен мащаб.
EU leaders decided to: gas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributionto reducing emissions by 2020;better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit with a common voice, it can leadglobal debate.
да се спестят 20 % от потреблението на енергия по отношение напредвижданията за 2020 г., чрезподобряване на енергийнатаефективност; до 2020 г. делът на възобновяемите енергоизточници в общото потребление на енергия да се увеличи до 20 %, като по този начин сегашното равнище бъде почти утроено; до 2020 г. да се увеличи десето -кратно —до най-малко 10 % —делътна горивата от възобновяеми източници, включително и на биогоривата, в общото потребление набензин и дизел. Производствотона всички биогорива —както напроизведените в ЕС, така и на внесените —трябва да е устойчиво.
save 20%of energy consumptioncompared with projections for 2020by improving energy efficiency; increase to 20%by 2020 the shareof renewable energies in overallenergy consumption, thus almosttripling the current level; increase tenfold by 2020 — to atleast 10% — the share of renewable fuels, including biofuels, inoverall petrol and diesel consumption; all biofuels — whether EU-pro-duced or imported — must be produced in a sustainable way; incentives will be provided for the development of biofuels from waste,residues and other non-foodsources; develop and promote low- oreven zero-emitting technologies,includingcarbon capture and stor- age to prevent CO2entering theatmosphere by capturing it and
През януари 2008 г. Европейскатакомисия представи конкретни предложения за политиката по тези въпроси с цел да насочи ЕС и гражданите на ЕС в правилната посока:борба срещу изменението на климата, повишаване на сигурността надоставките на енергия и насърчаване на непрекъснатото икономическоразвитие.
In January 2008 the European Commission presented specific policyproposals on these points to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to fighting climate change,increasing security of energy supplyand promoting continued economicgrowth.
наването на CO2в атмосферата,чрез неговото улавяне и склади-
storing it underground in depleted
Какво казват учените
What the scientists say
В Европа затоплянето настъпва по-бързо в cpaвнeниecъcсредните стойности заостаналата част на планетата: тук температурата се е увеличила с около 1 ºC.
Over the past 100 years the mean temperature has increased by almost 0.74°Cworldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Twelve of the 13 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2007.
Дванадесетот тринадесетте най-горещи години в целия свят от 1850 г. досега, оттогава датиратпървите сигурни данни, се разполагат в интервала между 1995 г. и 2007 г.
The impact of rising temperatures can now be seen in melting glaciersand Arctic ice, changing rain and snowfall patterns, harsher droughts and heat waves, and thegreater intensity of tropical cyclones.
Много експерти смятат, че глобалното затопляне трябва да се ограничи до не повече от2 ºC над температурата отпреди индустриалната епоха, ако искаме да предотвратим нас -тъпванетона необратими последици, причинени от изменението на климата.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°Cabove the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Съществу -ва обаче научен консенсус, че средната световна температура може да се повиши с око-ло1,8 до 4 ºC над днешните стойности в течение на настоящото столетие, а в най-лошияслучай, ако не се предприемат никакви мерки, с цели 6,4 ºC.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature is likely to rise by between1.8°Cand 4°C above today’s levels in the course of this century, and in the worst case by asmuch as 6.4°C, if no further action is taken.
Емисиите на парникови газове в световен мащаб между 1970 и 2004 г. са се увеличилисъс 70 %.
There was a 70% increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
В сектора на енергетиката увеличението е 145 %.
In the energy supply sector, the increase was 145%.
Увеличението на емисиите оттранспорта е 120 %, а от промишлеността 65 %.
The growth from transport was120% and from industry 65%.
Налице е и увеличение от 40 %, което седължи на намаления капацитет на горите да „улавят“ емисиите от въглероден двуокис ина промените в използването на земите.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Международният форум, отговарящ за оценката на научните доказателства за изменението на климата и последиците от него, е Междуправителствената експертна група поизменението на климата (МЕГИК), учредена през 1988 г.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Експертната група, съвместнаинициатива на ООН и на Световната организация по метеорология, оценява научните,техническите и социално-икономическите данни, необходими за разбирането на опасността от предизвиканите от човека изменения на климата.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
В изработването на оценките на групата участват стотици водещи специалисти от цял свят.
The drafting of its assessments involves hundreds of leading experts from around the world.
От 1990 г. досега МЕ-ГИК е изработила четири доклада за оценка, като последният е от 2007 г.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
Убеденосттана групата, че парниковите газове са отговорни за изменението на климата, се увеличава непрекъснато с всеки нов доклад.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
В името на бъдещитепоколения щите си емисии с 30 % до 2020 г.,годишният икономически растежби спаднал с по-малко от 0,2 %.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Борбата срещу изменението наклимата вероятно ще изисква значителни промени в начина ни наживот, без това да води обаче дожертване на жизнения ни стандарт.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Промените са напълно съвместими с приоритетите на ЕС зазаетост и растеж, както и с устойчивото развитие.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Тази цена, която трябва да платим,не е твърде висока, за да избегнемпотенциалните дългосрочни разходи, свързани с изменението наклимата.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction.
Разходите за тази дейност ще бъдат много ограничени и във всички случаи ще бъдат много по-нис-ки от загубите, причинени от щетите, които ще предизвика изменението на климата, ако не предприемем нещо.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Ако развититестрани се съгласят да намалят об-
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Ако не действаме бързо,ски ваканциите ще станат нещо безвъзвратно отминалоза бъдещите поколения.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
ЕС не започва от нулата борбатасрещу изменението на климата.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Впродължение на много години ЕСпостепенно засилва мерките заповишаване на енергийната ефективност, за ограничаване на емисиите от заводите и автомобилитеи за насърчаване на икономиите наенергия.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Правилата за рециклиране на отпадъците и за ограничаване на използването на депата заотпадъци също допринасят за намаляване на количеството на отделения в ЕС въглерод —или на т.нар.„въглероден отпечатък“.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Седматарамкова програма за научни изследвания и технологично развитие е последната от поредицатаевропейски изследователски програми, които обръщат все по-го-лямо внимание върху околнатасреда, чистата и нисковъглероднаенергия и изменението на климата.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
В него се поставя целта развитите страни катоцяло да намалят емисиите си напарникови газове средно с 5,2 %между 1990 и 2012 г.
It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
15-те страни, които членуваха в ЕС по товавреме, решиха да отидат по-далечи колективно поеха задължениетода съкратят с 8 % своите емисии.Протоколът създаде също така игъвкави пазарни механизми, включително търговията с емисии, които имат за цел да помогнат на индустриализираните страни да постигнат това съкращаване на найниска цена и да насърчат инвестициите в проекти за екологичночиста енергия в развиващите сестрани и при икономиките в преход.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Най-важното обаче e, че ЕС вечеизпълнява програма за намаляванена емисиите с 8 % до 2012 г.
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
ЕС сеангажира с тази цел в рамките нат.нар. протокол от Киото към Рамковата конвенция на Обединенитенации за изменението на климата.
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Въпреки че Съединените щати нератифицираха протокола и поради това не участват официално вреализирането на неговите цели,ЕС вече е разработил конкретнимерки за постигане на задачите впротокола от Киото по отношениена емисиите, които вземат подвнимание равнището на икономическо и индустриално развитие навсяка държава-членка.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
Повечетострани, които се присъединихакъм ЕС след 2004 г., имат своитеиндивидуални цели, договорени врамките на протокола от Киото повремето, когато те все още не сабили членки на ЕС.
Most countries that havejoined the EU since 2004 have individual targets negotiated under the Kyoto Protocol when they were stilloutside the EU.
Постигане на целите
Meeting the targets
ЕС постигна успех в прекъсванетона зависимостта между икономическия растеж и емисиите на парникови газове.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
Въпреки че между1990 г., взета като база за сравнение, и 2006 г. икономиката на ЕСотбеляза растеж, общите емисиина 27-те държави-членки намаляха с 10,8 %.
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
За „по-старите“ 15държави-членки (ЕС-15), намаляването бе 2,7 %.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%.
Тези данни са окуражаващи, но предстои да бъденаправено много повече, за да сепостигне целта за намаляване с 8 %до 2012 г. на емисиите на страните от ЕС-15.
This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
Инсталирането на ветрогенератори щебъдeвсе по-честагледка в бъдеще.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Програмата, която цели да помогне на ЕС и на държавите-членки дапостигнат целите по отношение наемисиите в рамките на протоколаот Киото се нарича „Европейскапрограма по изменението на климата“ (ЕПИК).
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Под ръководствотона Европейската комисия, ЕПИКдосега е допринесла за разработването на около 40 политики имерки на европейско равнище заограничаване на емисиите на парникови газове.
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Мерките на равнище ЕС включват енергийни стандарти за сградите и закони за ограничаване на използването нa някоигазове в промишлеността, коитооказват много силно затоплящодействие в глобален мащаб.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases witha very high global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Новаторски механизъм
An innovative mechanism
Крайъгълният камък на стратегията на ЕС за борба срещу изменението на климата е Схемата за търговия с емисии на ЕС (ЕСТЕ ЕС), чието начало бе поставено през януари 2005 г.
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Понастоящем ЕСТЕ ЕС обхваща около 11 600 инсталации в енергетиката и промишле- ността, които заедно са отговорни за близо половината от емисиите на СО2в ЕС.
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
Катоопределя цена за въглеродните емисии на тези инсталации, схемата създава постоянен стимул за дружествата, които участват в нея, да намаляват колкото е възможно повечесвоите емисии.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
В рамките на схемата, националните органи във всяка страна от ЕС отпускат на всяка инсталация известен брой квоти за емисии на парникови газове.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
„Таванът“ или ограничаването на общия брой квоти създава дефицита, необходим за функционирането на пазара.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Дружествата, които поддържат нивото на емисиите си под определените им квоти, могат да продават квотите, от които нямат нужда.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Онези дружества, които изпитватзатруднения да се придържат към квотите си, могат или да вземат мерки да намалятсвоите емисии (например като инвестират в по-ефикасни технологии или като използватизточници на енергия, използващи по-малко въглерод), или да купят на пазара допълнителните квоти, от които се нуждаят, с което на практика плащат на друго дружествоза намаляването на емисиите от тяхно име.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
На дружествата, обхванати от ЕСТЕ, се разрешава също да ползват емисионни кредити,получени в резултат на проекти за ограничаване на емисиите в страни, които не са членки на ЕС.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Тази практика е организирана в рамките на механизма за чисто развитие (МЧР)и инструмента за съвместно прилагане (ИСП) от Протокола от Киото.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
Търсенето на тезикредити е силен подтик за инвестиране в идеи, които намаляват емисиите в трети страни.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Инсталациите в енергетиката и в промишлеността не са единствените виновници за по- вишаването на равнището на СО2в атмосферата.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Поради това, ЕК предложи разширяване на обхвата на ЕСТЕ от 2011 г. и върху бързо нарастващите емисии от авиацията.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Ос- вен това, преразглеждането на настоящата схема, което се провежда в момента, може дадоведе до включване и на други сектори и газове.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
По-ефикасни пазарина газ и енергия
More efficient powerand gas markets
Емисиите на парникови газове седължат до голяма степен на използването и производството на енергия.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Енергийната политика следо -вателно има ключово значение запостигането на целите на борбатасрещу изменението на климата.Съвместните действия в енергийния сектор не са нещо ново.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Даването на съвместен отговор отстрана на ЕС на енергийната кризасъщо не е новост.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
Изборът, който правим като потребители, има реално отражениевърху емисиите на парникови газове, получени при използването ипроизводството на енергия.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Ефикасните пазари правят енергиятапо-достъпна и спомагат да се премахнат бариерите пред постигането на по-ниски емисии на парникови газове.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Същевременно тепомагат на промишлеността в ЕСда запази конкурентното си предимство.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.