natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Експанзията на заетостта след 1997 г. се съпровождаше от повишаване на квалификационното работно съдържание.
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Като отражение на това делът на висококвалифицирани работници, неизползващи ръчен труд, в общата структура на заетостта за ЕС-15 се увеличи от около 36 % през 1997 г. до почти 40 % през 2006 г.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
Съответно делът както на нискоквалифицираните работници, неизползващи ръчен труд, така и на квалифицираните работници, прилагащи ръчен труд, намаля и само делът на изискващите елементарни познания професии отбеляза леко покачване от 9 % до 10 %.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Образователното равнище10, което младите хора получават, значително се повиши през последните години и се наблюдава леко спадане на броя рано напускащи училище младежи (вж. диаграма 10).
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
Това рефлектира върху фокусиране на вниманието към инвестициите в човешкия капитал и засилване на опитите за намиране на пътища за заетост на младите хора и насърчаване на стратегиите за ефективно обучение през целия живот.
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
Въпреки това безработицата сред младите хора продължава да е една от основните грижи за Европа: днес тя е 17,4 %.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
През последните 25 години не бе достигнат реален пробив по въпроса за намаляване на безработицата сред младите.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Вероятността те да не бъдат наети е над два пъти повече от тази за хората в най-трудоспособна възраст. Слабото
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
Образователното равнище на младите хора предста- влява процента на младежи на възраст 20—24 години, завършили поне горна степен на средно образование (ISCED равнище 3).
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Използването на целия потенциал на младежите е предпоставка за бъдещ икономически растеж и социална кохезия в ЕС.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
Следователно в сферата на образователните политики и политиките за обучение са необходими спешни действия, които да доведат до засилено участие на младите хора в обществото в контекста на застаряващите общества, където всеки човек трябва да се разглежда като ресурс.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
3.4 По места: привличане на местни субекти за изпълнение на ЕСЗ
3.4 Going local: involving local actors in delivering the EES
Икономически растеж, концентиран върху услуги и строителство
Employment growth concentrated in services and construction
От самото начало на Люксембургския процес и чрез насоките по заетостта в частност държавитечленки бяха поканени да привличат участници на регионално и местно равнище за прилагането на ЕСЗ.
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Тази покана бе в отговор на положителната реакция на инициативата за пактовете за териториална заетост през 1997 г. като следствие от появата на Бялата книга на Делор през 1993 г., а значимостта на децентрализирания подход и партньорствата отново излезе на преден план на Европейския съвет от Лисабон през 2000 г.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
По отношение на секторната структура създаването на нетна заетост бе съсредоточено в сферите на услугите и строителството.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Според изследване на работната сила на ЕС и покачването на заетостта в ЕС-15 за периода 1997—2006 г. около 6 милиона работни места идват от наеми на недвижими имоти и бизнес дейности и около 4 милиона — от здравна и социална работа.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Бе отбелязан също така и силен ръст на заетостта на над 2 милиона души в търговията на едро и дребно, строителството и образованието.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
И обратно, заетостта както в селското стопанство, така и в производството отбеляза спад с над 1 милион души.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
През 2003 г. по време на Европейския форум за развитие на местна заетост, организиран от Европейската комисия и председателството на Европейския съюз с подкрепата на Европейския парламент, Комитетът на регионите и Икономическия и социален комитет, както и интересуващите се институции, социални партньори и други заинтересувани лица, обсъдиха пътищата за усилване на местното измерение на Eвропейската стратегия по заетостта. През
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
Накрая, на срещата на министрите в Лайпциг през 2007 г. бе одобрен раздел за устойчиви европейски градове, който защитава интегрираното градско развитие, и териториална работна програма на ЕС, която официално признава необходимостта от разбиране на териториалното влияние на новите предизвикателства в рамките на ефикасно мултистепенно управление.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
Местното развитие на заетостта бе изследвано по-нататък чрез различни програми на общностно равнище и на равнище държави-член-ки.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Последните проучвания акцентират върху ролята на местните партньорства между заинтересовани лица в рамките на холистичен подход върху развитието на местната заетост.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
3.5 Свободно движение: европейски стълб o ck
3.5 Free movement: a European Pillar k h s to c
Мобилността се управлява както от желанието на работниците да подобрят своята икономическа ситуация, така и от търсенето от компаниите на работници, отговарящи на техните изисквания за труд.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
По-голямата мобилност на работна сила както между работни места (мобилност на работа), така и в рамките на и между страните (географска мобилност) може да помогне на европейската икономика и работна сила да се адаптира по-плавно и ефикасно към променящите се условия, както и да отговори на промяната на конкурентната глобална икономика.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Въпреки че мобилността се разглежда като положителна характеристика на пазара на труда, действителните равнища на мобилност в Европа оста- u n ch st © P
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Преодоляване на изоставането в заетостта спрямо САЩ и Япония
Closing the employment gap with US and Japan
Устойчивият растеж на заетостта през последното десетилетие помогна на ЕС да намали темпа на изоставане спрямо САЩ и Япония.
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Докато през 1997 г. равнището на заетост в ЕС-15 беше с 12,8 процентни точки по-ниско от това на САЩ и с 9,3 точки — от това на Япония, към 2005 г. изоставането се съкрати повече от наполовина, съответно до 6,3 и 4,1 точки (вж. диаграма 1).
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Комисията започна да информира европейските граждани относно възможностите за работа в чужбина чрез обявяване на 2006 г. за Европейска година на мобилността на работниците и Европейския портал за професионална мобилност — мрежа, предоставена от EURES, която включва обществени служби по заетостта в рамките на Европейското икономическо пространство и Швейцария.
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Тъй като свободата на движение е един от основните принципи на европейската интеграция, Комисията приветства факта, че много от държавитечленки отвориха изцяло своите трудови пазари след разширяването през май 2004 г., а други от тях опростиха в различна степен своите съществуващи национални режими за достъп или процедури.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
По-голямо преобладаване на работа на непълен работен ден и с фиксиран срок
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
По-гъвкавите форми на заетост очевидно допринесоха значително за експанзията на заетостта, като делът на работа на непълен работен ден се повиши с повече от половината спрямо общото увеличение.
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Като резултат нетипичните форми на заетост, особено работата на непълен работен ден и работата с фиксиран срок, станаха преобладаващи за ЕС-25 през периода.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Делът на частичната заетост от общата нарастна от 16 % през 1997 г. до 18,8 % през 2006 г., а делът на трудовите договори с фиксиран срок — от 11,7 % до 14,9 % (вж. диаграма 9).
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Десет години по-късно, през 2007 г., европейският трудов пазар продължава да се променя.
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Могат да бъдат подчертани четири основни причини: европейската и международна икономическа интеграция, бързото развитие на новите технологии, особенно в областта на информацията и комуникациите, демографското застаряване на европейското общество, заедно с все още относително ниското равнище на заетост и прекалено висока дългосрочна безработица, която поставя под въпрос устойчивостта на социалните системи за защита, и развитието на сегментирани трудови пазари в много страни, в които едновременно съществуват относително защитени и незащитени работници („инсайдери“ и„аутсайдери“). „аутсайдери“).
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Хората все повече се нуждаят от сигурна заетост, а не от сигурно работно място, тъй като малцина остават на едно и също работно място до края на живота си.
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Компаниите, включително много МСП в Европа, се нуждаят от възможност за по-добра адаптация на своята работна сила към промените на икономическите условия.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Те трябва да са в състоя-
Companies, including the many SMEs in
В началото на 2006 г. на неформален съвет във Филах, Австрия, държавитечленки за пръв път обсъдиха „гъвкавата сигурност“.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
Европейският съвет призова държавитечленки „да включват по-систематично в програмите за национални реформи комплексни стратегии за политика с цел повишаване на адаптивността на работниците и предприятията“.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
По време на Европейския съвет във Финландия през 2006 г. се проведе неформална тристранна социална среща на високо равнище.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
10 години Европейска стратегия по заетостта востта и сигурността и съвместно съществуване на икономическа ефективност и социална справедливост.
10 years of the European Employment Strategy
Целта му е да улесни провеждането на всестранен дебат между институциите на ЕС, държавите-членки, социалните партньори и други заинтересовани лица, така че до края на 2007 г.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Европейският съвет да може да приеме набор общи принципи за гъвкава сигурност.
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Комисията определи четирите компонента на гъвкавата сигурност като:
The Commission has defined the four components of flexicurity as:
•гъвкави и надеждни договорни споразумения (от гледна точка на работодателя и работника, на „инсайдерите“ и „аутсайдерите“) чрез модерни трудови закони, колективни споразумения и организация на работата;
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
•стратегии за обучение през целия живот за гарантиране на непрекъсната адаптивност и възможност за намиране на работа за работниците, особено за най-уязвимите;
• comprehensive lifelong learning (LLL) strategies to ensure the continual adaptability and employability of workers, particularly the most vulnerable;
•ефективни действащи политики на трудовия пазар, които помагат на хората да се справят с бързите промени, намаляват периода на безработица и улесняват преместването на нови работни места;
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
•модерни системи за социална закрила, които осигуряват адекватна защита на доходите, поощряват заетостта и улесняват мобилността на трудовия пазар.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
Те включват широк кръг от условия за социална закрила (помощи за безработица, пенсии и здравеопазване), които помагат на хората да комбинират работата с лични и семейни отговорности като грижа за децата.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
Принципите работят също така и за определянето на типични „пътища“, които да бъдат използвани от държавитечленки за постигане на поголяма гъвкава сигурност.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity.
Пътищата представляват комплекс от мерки, които могат, при комплексното им представяне, да подобрят постиженията на страната по отношение на гъвкавата сигурност.
Pathways are sets of measures that can, if introduced in conjunction with each other, improve a country’s performance in terms of flexicurity. flexicurity.
10 години Европейска стратегия по заетостта
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity.
Следващият Доклад за съвместна заетост за 2007—2008 г. трябва да фокусира вниманието си върху степента, до която държавитечленки разработват всестранни стратегии за политика, обхващаща четирите компонента на гъвкавата сигурност.
In its analysis of this year’s Lisbon National Reform Programmes, the Commission will provide initial comments on the way Member States might benefit from common principles and pathways of fl exicu-rity to design their own specific policies.
По време на следващия цикъл на насоките по заетостта (2008—2010 г.) държавитечленки ще бъдат поканени да използват своите програми за национални реформи за представяне на точен отчет относно техните стратегии за гъвкава сигурност.
Throughout the next cycle of the Employment Guidelines (2008-2010), Member States will be invited to use their National Reform Programmes to report explicitly on their flexicurity strategies.
Комисията ще следи за изпълнението на тези стратегии в докладите за годишен прогрес и ще докладва за развитието, постигнато по отношение на стратегиите за гъвкава сигурност, в края на лисабонския цикъл.
The Commission will monitor these strategies in the Annual Progress Reports, and report on progress made in flexicurity strategies at the end of the Lisbon cycle.
Това ще бъде комбинирано с усъвършенствана и по-концентрирана програма за взаимно обучение, за да се гарантира, че държавитечленки използват преимуществата на работещи политики за гъвкава сигурност.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
През следващите няколко години Европейската стратегия по заетостта ще съсредоточи вниманието си особено върху интегрираните политики за гъвкава сигурност.
The European Employment Strategy will focus especially on integrated flexicurity policies in the next few years.
3.7 Ролята на Европейския социален фонд (ЕСФ)
3.7 The role of the European Social Fund (ESF)
На Европейския съвет от Берлин през 1999 г. мисията и приоритетите на ЕСФ бяха определени наново, а финансовите му „граници“ за периода 2000—2006 г. бяха определени на 60 милиарда евро.
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
ЕСФ подкрепяше важни приоритети от ЕСЗ, включително действащи политики на трудовия пазар, развитие на човешките ресурси, интеграцията на уязвими групи и равенство на половете на трудовия пазар.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
С помощта на работните програми на ЕСФ, съгласувани между Европейската комисия и държавите-членки, бе постигнато съответствие между подкрепата на политиките за национална заетост и тяхната непротиворечивост спрямо приоритетите на ЕСЗ.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
За програмния период 2007—2013 г. (с финансова рамка от 70 милиарда евро за ЕСФ) приоритетите на ЕСФ бяха допълнително синхронизирани с тези на ЕСЗ.
For the programming period 2007-2013 (with a financial envelope of €70 billion for the ESF), the ESF priorities have been further synchronised with those of the EES.
Заложените в насоките по заетостта мерки (включително политики за гъвкава сигурност) са подходящи за поддръжка от ЕСФ, и в много от случаите Европейският фонд за регионално развитие може също да предоставя финансова подкрепа.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
Сред инициативите, които могат да бъдат финансирани, са обучение на фирмено равнище и действащи мерки на трудовия пазар, включително оказване на помощ при намиране на работа за безработни, обучение до края на живота и насърчаване на самостоятелния бизнес и предприемачеството.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
Работният план за социална политика на ЕС се стреми да насърчава и разпространява, в това число и извън границите на ЕС, своите ценности и опит, свързани с модел на развитие, комбиниращ икономически растеж и социална справедливост.
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
Развитието на социалното измерение на глобализацията и наличието на подходяща работа за всички са найважните задължения в това отношение.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.