natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Това развитие беше подкрепено от промяна на парадигмата в политиките за градско и регионално развитие и проучвания, които предлагаха подходи от долу на горе, благоприятстващи „меки” мерки, вместо фокусиране само върху физическите инвестиции, напр. предприятия и инфраструктура.
This development was underpinned by a paradigm shift in urban and regional development policies and studies suggesting more integrated, bottom-up approaches that favoured 'soft' measures instead of only focussing on physical investment in, e.g. enterprises and infrastructure.
Реформата от 1988 г. въведе редица принципи в политиката на сближаване и нейните инструменти, които оттогава остават „начин на прилагане”на политиката.
The 1988 reform introduced a number of principles for Cohesion Policy and its instruments which since then remain the policy’s mode d'emploi.
Тези принципи са:
These principles are:
> Съсредоточаване върху ограничен брой цели с акцент върху най-малко развитите региони. Обхващайки 25 %, или около 86,2 млн. жители, финансирането, осигурено от ЕФРР ,ЕСФ и ФЕОГА по цел 1 възлезе общо на 43,8 млрд. екю (64 % от общата сума).
> Concentration on a limited number of objectives with the focus on the least developed regions; Covering 25 % or about 86.2 million inhabitants, the funding provided by the ERDF, the ESF and the EAGGF under Objective 1 totalled ECU 43.8 billion (64 % of the total).
Главните страни бенефициери бяха Испания с 10,2 млрд. екю, като 57,7 % от населението й живееха в региони, попадащи под цел 1, следвана от Италия (8,5 млрд. екю, 36,4 % от населението), Португалия (8,45 млрд. екю; 100 %), Гърция (7,5 млрд. екю;100 %) и Ирландия (4,46 млрд. екю; 100 %).
Major beneci-ary countries were Spain with an allocation of ECU 10.2 billion with 57.7 % of its population living in Objective 1 regions, followed by Italy (ECU 8.5 billion; 36.4 % of the population), Portugal (ECU 8.45 billion; 100 %), Greece (ECU 7.5 billion; 100 %) and Ireland (ECU 4.46 billion; 100 %).
По-малки суми бяха отпуснати на Германия за нейните източни провинции,
Smaller amounts were allocated to Germany for its eastern German Länder covered by Objective 1 as of 1990, France for Corsica and the French overseas departments, and the United Kingdom for Northern Ireland. 35.2 % of the
Борба с безработицата
Fighting unemployment
Мост над река Бидасоа, Навара, Испания.
Bridge over the river Bidasoa, Navarre, Spain.
до Миньо на границата с Галиция, Португалия.
on the Galician border, Portugal.
35,2 % от инвестициите по цел 1 бяха изразходвани за инфраструктура, а именно в областта на транспорта и околната среда, 33,6 % – за производствени инвестиции като пряка и непряка помощ на предприятия, и 29,6 % – за човешки ресурси.
PAGE11 investment under Objective 1 was spent on infrastructure, namely in the field of transport and environment, 33.6 % on productive investment such as direct and indirect aid to enterprises, and 29.6 % on human resources.
16,6 %, или около 57,3 млн. жители, живееха в региони, попадащи под цел 2, и те се възползваха от 6,1 млрд. екю (9 % от общата сума), осигурени от ЕФРР и ЕСФ.
16.6 % or about 57.3 million inhabitants lived in Objective 2 areas and beneted from ECU 6.1 billion (9 % of the total) provided by the ERDF and the ESF.
Основните страни бенефициери бяха Обединеното кралство (2 млрд. екю; 35,5 % от населението), следвано от Испания (1,5 млрд. екю; 22,2 %) и Франция (1,2 млрд. екю; 18,3 %).
Major beneciary countries were the United Kingdom (ECU 2 billion; 35.5 % of the population), followed by Spain (ECU 1.5 billion; 22.2 %) and France (ECU 1.2 billion; 18.3 %).
Освен Гърция, Ирландия и Португалия всички други държавичленки се възползваха в по-малка степен от субсидиите по цел 2.
Apart from Greece, Ireland and Portugal, all other Member States beneted to a smaller extent from Objective 2 allocations.
От общите инвестиции 55,1 % бяха изразходвани за производствената среда, подпомагайки в частност малки и средни предприятия, 23,9 % – за физическо обновяване и околна среда, често на бивши площадки на промишлени предприятия, и 20,9 % – за човешки ресурси.
Of the total investment, 55.1 % was spent on productive environment supporting small and medium-sized enterprises in particular, 23.9 % on physical regeneration and environment, often of formerly industrially used sites, and 20.9 % on human resources.
„Единният европейски акт подобрява значително институционната система и поставя нови цели пред Общността и по-специално завършването на вътрешния пазар до 1992 г. и засилването на икономическото и социалното сближаване.
“The Single European Act improves significantly the institutional system and sets new objectives for the Community, notably the completion of the internal market by 1992 and the strengthening of economic and social cohesion.
Реализирането на тези две цели ще отговори също на надеждите и нуждите на страните, които са се присъединили току-що и които основателно очакват тяхното участие в Общността да подпомогне развитието им и да съдейства за повишаване на жизненото равнище чрез съчетаване на техните собствени усилия с помощта на техните партньори.”
The realisation of these two objectives will also respond to the hopes and needs of the countries which have just joined and which rightly expect that their involvement in the Community should underpin their development and help raise their living standards through a combination of their own efforts and support from their partners.”
Комисия на Европейските общности: Да се направи Единният акт успешен: нова граница за Европа, COM(87) 100 окончателен, 15 февруари 1987 г.
Commission of the European Communities: Making a success of the Single Act: a new frontier for Europe, COM (87) 100 final, 15 February 1987
Фокусирайки се върху целеви групи за активна политика на пазара на труда, програмите по цели 3 и 4 нямаха географска съсредоточеност и вместо това бяха договорени на национално равнище.
Focussing on target groups for active labour market policies, programmes under Objectives 3 and 4 had no geographical concentration and were agreed at national level instead.
Общите субсидии за двете цели бяха около 6,67 млрд. екю (10 % от общата сума) и се предоставяха само по линия на ЕСФ.
The total allocation for both objectives was about ECU 6.67 billion (10 % of the total) and provided by the ESF only.
Главните страни бенефициери бяха Обединеното кралство (1,5 млрд. екю), следвано от Франция (1,44 млрд. екю) и Германия (1,05 млрд. екю).
Major beneciary countries were the United Kingdom (ECU 1.5 billion), followed by France (ECU 1.44 billion) and Germany (ECU 1.05 billion).
Всички други страни получиха по-малки суми с изключение на Гърция, Ирландия и Португалия, за които субсидиите бяха обединени по цел 1.
All other countries received smaller amounts with the exception of Greece, Ireland and Portugal for which ESF allocations were integrated under Objective 1.
Подобряване на пътните знаци на границата
Improving road signs at the border
Подмладяване на града
Rejuvenating the city
Премахване на объркването за камионите,
Clearing up confusion for trucks crossing the borders
прекосяващи границите на Белгия,
Renovating the Temple Bar area in Dublin, Ireland.
И накрая, цел 5 възлезе на 6,3 млрд. екю (9,2 % от общата сума), като Франция (2,3 млрд. екю), Германия (1,4 млрд. екю) и Италия (0,96 млрд. екю) бяха главните страни бенефициери.
Germany (ECU 1.4 billion) and Italy (ECU 0.96 billion) as the major beneciary countries.
Макар и подпомагането по цел 5а да нямаше обща географска съсредоточеност, тези по цел 5б бяха съсредоточени върху селските райони, представляващи население от 17,6 млн. души, или 5 % от общото население.
While interventions under Objective 5a had no general geographical concentration, those under Objective 5b were concentrated on rural areas representing a population of 17.6 million or 5 % of the total.
Докато разходите по цел 5а се отнасяха до производствени инвестиции, финансирането по цел 5б се предоставяше за нови икономически дейности в селските региони (47,2 %), инфраструктура и човешки ресурси (20 % за всяко от тях) и околна среда (12,1 %).
While expenditure under Objective 5a concerned productive investment, funding under Objective 5b was made available for new economic activities in rural areas (47.2 %), infrastructure and human resources (20 % each) and environment (12.1 %).
Администрирането на структурните фондове между 1989 и 1993 г. се ръководеше от набор от пет регламента на съвета, осигуряващи тяхната ефективност и координация, тяхното прилагане и общи положения, както и прилагането на всеки от трите фонда.
Administration of the Structural Funds between 1989 and 1993 was governed by a set of five Council regulations providing for their eective-ness and coordination, their implementation and general provisions, and for the implementation of each of the three funds.
Докато регламентът за координацията беше приет на 24 юни 1988 г., решенията на съвета за останалите четири бяха взети на 19 декември 1988 г.
While the coordination regulation was adopted on 24 June 1988, the Council decisions on the other four were taken on 19 December 1988.
Всички те влязоха в сила на 1 януари 1989 г.
All of them entered into force on 1 January 1989.
Регламентът за координацията определи целите и принципите, посочени по-горе, задачите на фондовете, различните форми на подпомагане, като най-важни от тях бяха „опе-ративните програми”, задълженията на държавитечленки да приемат за всяка от целите „планове за регионално развитие” (за цели 1, 2 и 5б) или „национални планове” (за цели 3 и 4).
The coordination regulation dened the objectives and principles mentioned above, the tasks of the funds, the dierent forms of assistance, the most important of them being 'Operational Programmes', the obligation for the Member States to introduce for each of the objectives specic 'regional development plans' (for the Objectives 1,2 and 5b) or 'national plans' (for the Objectives 3 and 4).
Впоследствие Комисията прие Рамки за подкрепа на Общността (РПО).
Subsequently, the Commission would adopt Community Support Frameworks (CSFs).
Освен това регламентът за координацията предвиждаше размери на съфинансиране до 75 % от субсидиите по цел 1 и 50 % за другите цели.
In addition, the coordination regulation stipulated the co-nancing rates of up to 75 % for interventions under Objective 1 and 50 % in the case of the other objectives.
Освен националните и регионалните програми, осъществени по целите, от Комисията бяха предложени общо 16 инициативи на Общността с разпределени 5,3 млрд. екю (7,8 % от общата сума) за решаване на конкретни проблеми на дадени региони или сектори.
In addition to the national and regional programmes set up under the objectives, a total of 16 Community Initiatives with an allocation of ECU 5.3 billion (7.8 % of the total) were put forward by the Commission to address specic problems of certain regions or sectors.
Със субсидия от около 1,1 млрд. екю инициативата Interreg подпомагаше трансграничното сътрудничество между съседни региони, докато Euroform, Now и Horizon (764 млн. екю) финансираха проекти в областта на професионалната квалификация и създаването на работни места.
With an allocation of about ECU 1.1 billion, the Interreg initiative supported crossborder cooperation between neighbouring regions, while Euroform, Now and Horizon (ECU 764 million) funded projects in the field of vocational training and job creation.
Leader (455 милиона екю) финансираше проекти за местно и регионално развитие, а други инициативи, насочени към обновяване на промишлени зони (Resider, Rechar, Retex, Renaval, Konver; общо 1,1 млрд. екю) – най-отдалечените региони (Regis; 181 млн. екю) или такива въпроси като опазване на околната среда, енергетика, информационни технологии и изследвания (Envireg, Regen, Prisma, Telematique, Stride; общо: 1,6 млрд. екю).
Leader (ECU 455 million) financed local and rural development projects, and other initiatives aimed at redeveloping industrial areas (Resider, Rechar, Retex, Renaval, Konver; together: ECU 1.1 billion), the outermost regions (Regis; ECU 181 million) or issues such as environmental protection, energy, information technologies and research (Envireg, Regen, Prisma, Telematique, Stride; together: ECU 1.6 billion).
По техническата помощ Комисията също започна пилотни проекти, мрежи и проучвания, както и различни ин-
Under technical assistance, the Commission also launched pilot projects, networks and studies, as well as various tools to support small and medium sized enterprises, such as the 'Business Innovation Centres'.
Регламентът за прилагането определяше съдържанието на плановете и рамките за подпомагане от страна на Общността, главните проекти, за които се изисква решение на Комисията, и излагаше системата от задължения, плащания за субсидиите и финансовия контрол.
The implementation regulation dened the content of plans and CSFs, major projects for which Commission decisions would be required and laid down the system of commitments and payments for the interventions and financial control.
Общи правила предвиждаха мерки за наблюдение, оценка, отчитане и публичност, придружаващи субсидиите.
Common rules stipulated arrangements for monitoring, assessment, reporting and publicity to accompany the interventions.
Средства на Енвирег, използвани
Envireg funds used to stabilise a municipal waste
Реконструкция на квалификационна
Rebuilding a training and industiral base for young
за отпадъци, Алканена, Лишбоа е Вале до Техо,
Support for a banana plantation in La Réunion, dump, Alcanena, Lisboa e Vale do Tejo, Portugal.
Трите регламента за прилагането на ЕФРР, ЕСФ и секция „Ориентиране” на ФЕОГА включваха повече информация за съдържанието на плановете и програмите, правото за участие и техническата помощ.
The three implementing regulations for the ERDF, the ESF and the EAGGF, Guidance Section, contained more information on the content of plans and programmes, eligibility and technical assistance.
създадат процедури за управление, наблюдение и контрол на средствата.
management, monitoring and control had to be installed for the first time.
Освен това на всички етапи на процеса беше необходимо комуникиране между политики и инструменти с различни традиции.
In addition, communication between policies and instruments with dierent traditions was necessary at all stages of the process.
Не е изненадващо, че първото поколение оперативни програми беше прието едва през 1990 г., в резултат на което беше забавено изпълнението им.
Not surprisingly, the first generation of Operational Programmes was not adopted before 1990 and implementation was delayed as a result.
Обаче новата категория участници на равнище ЕС и на национално и регионално равнище и партньори извън публичната администрация започна да се учи, да изгражда капацитет и да търси нови начини и партньорства за регионално и местно развитие.
However, a new class of actors at EU, national and regional level and partners from outside public administrations began learning, building capacities and exploring new ways and partnerships for regional and local development.
Това беше голяма промяна в сравнение с годишния подбор на проекти от държавитечленки и приемането им от Европейската комисия към по-стратегическо и многогодишно програмиране, основано на широко партньорство между регионите, държавитечленки и Европейската комисия.
It was a major shift from annual project selection by Member States and adoption by the European Commission towards a more strategic and multiannual programming built on a wide partnership between regions, Member States and the European Commission.
Взимането на решения по плановете (анализ), рамките за подпомагане от страна на Общността (координиране на субсидиите) и оперативните програми (изпълнението) бяха ново предизвикателство за заинтересуваните участници.
Deciding on plans (analysis), Community Support Frameworks (coordination of interventions) and Operational Programmes (implementation) was a new challenge for the actors concerned.
На всяко равнище за пръв път трябваше да се
At each level, procedures for the funds'
Важни факти и цифри
Key facts and figures
> Общ бюджет на структурните фондове: 69 млрд. екю, представляващи 25 % от бюджета на ЕС и 0,3 % от общия БВП на ЕС: > от които за региони по цел 1: 64 %; > население в регионите по цел 1: 86,2 млн. (25 % от цялото население). > Основни страни бенефициери: Испания (14,2 млрд. екю), Италия (11,4 млрд. екю), Португалия (9,2 млрд. екю), Гърция (8,2 млрд. екю). > Регионите по цел 1 намалиха разликата в БВП на глава от населението в сравнение със средния за ЕС с 3 процентни пункта. > Създадени бяха 600 000 работни места чрез структурните фондове в Гърция, Ирландия, Португалия и Испания, а средният БВП на глава от населението се увеличи от 68,3 на 74,5 % от средния за Общността. > 917 000 души бяха обучени чрез ЕСФ. > 470 000 малки и средни предприятия получиха помощ в регионите по цел 2. За повече подробности вижте страниците „оценка” на адрес: http://ec.europa.eu/regional_policy
> Total Structural Funds budget: ECU 69 billion representing 25 % of the EU budget and 0.3 % of the total GDP of the EU: > of which for Objective 1 regions: 64 %; > population in Objective 1 regions: 86.2 million (25 % of the total). > Main beneciary countries: Spain (ECU 14.2 billion), Italy (ECU 11.4 billion), Portugal (ECU 9.2 billion), Greece (ECU 8.2 billion). > Objective 1 regions closed the GDP per head gap compared to the EU average by 3 percentage points. > 600 000 jobs created through Structural Funds in Greece, Ireland, Portugal and Spain, and the average GDP per head of these countries increased from 68.3 % to 74.5 % of the Community average. > 917 000 individuals were trained through the ESF. > 470 000 small and medium-sized enterprises received assistance in Objective 2 regions. For more details, see the ‘evaluation’ pages at: http://ec.europa.eu/regional_policy
Договорът за Европейския съюз e подписан
Signature of the Treaty on European Union
Европейският съвет в Единбург
Edinburgh European Council
Европейски център за възобновяема енергия в Единбург на 11 и 12 декември 1992 г.
On 11 and 12 December 1992, the European Council
Консолидиране и удвояване на усилията
Consolidation and doubling the effort
Договорени в Маастрихт на 7 февруари 1992 г., Договорът за Европейския съюз и ревизираният Договор за създаване на Европейските общности (ДЕО) влязоха в сила на 1 ноември 1993 г.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on European Union and the revised Treaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
По отношение на политиката на сближаване и регионалната политика ДЕО създаде нов инструмент – Кохезионния фонд, и нова институция – Комитета на регионите, както и въведе принципа на субсидиарността.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
През декември 1992 г. Европейският съвет взе решение за новата финансова перспектива за периода 1994–1999 г., като за структурните фондове и Кохезионния фонд бяха отделени 168 млрд. екю⁹.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion⁹ were set aside for the Structural and Cohesion Funds.
Това представляваше удвояване на ежегодните средства и се равняваше на една трета от бюджета на ЕС.
This represented a doubling of annual resources and equalled a third of the EU budget.
Новите правила за политиката на сближаване бяха приети от съвета на 20 юли 1993 г., които сега включваха Финансовия инструмент за насочване на риболова и Кохезионния фонд.
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.
Новите правила потвърждаваха основните принципи на политиката – концентрация, програмиране, допълнителност и партньорство, – като запазиха непроменени в общи линии петте съществуващи цели.
The new regulations confirmed the policy’s key principles – concentration, programming, additionality and partnership – and kept the five existing objectives more or less unchanged.
Някои разпоредби бяха затвърдени, например участието на другите институции на ЕС, в частност на Европейския парламент, и правилата за партньорство, оценка и публичност.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament, and the rules on partnership, evaluation and publicity.
При присъединяването на Австрия, Финландия и Швеция на 1 януари 1995 г. изменящ регламент определи шеста цел, благоприятстваща крайно рядко населените региони на Финландия и Швеция и финансови субсидии за трите нови държави-членки.
Upon the accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
През април 1993 г. Комисията предложи регламентите за структурните фондове, които бяха приети от съвета през юли 1993 г.¡¡.
In April 1993, the Commission proposed the regulations on the Structural Funds, which were agreed by the Council in July 1993.
На основата на принципа на партньорството процесът на преговори по регламентите беше придружен от бележки от Европейския парламент, икономически и социални партньори и сдружения, представляващи регионални интереси.
Based on the partnership principle, the process of negotiating the regulations was accompanied by comments from the European Parliament, economic and social partners and associations representing regional interests.
Регламентът за Кохезионния фонд¡ беше приет през май 1994 г., като включваше финансиране в размер на 15,15 млрд. екю.
The Cohesion Fund’s regulation was adopted in May 1994 including an allocation of ECU 15.15 billion.
Той се отнасяше за страни с брутен вътрешен продукт, по малък от 90 % от средния за Общността, при условие че те имат програма, водеща до икономическо сближаване, и изпълняват критериите за икономически и валутен съюз, определени в Договора за ЕО.
It applied to countries with a Gross National Product of less than 90 % of the Community average on condition that they had a programme leading to economic convergence fullling the criteria of the economic and monetary union as set out in the EC Treaty.
Фондът можеше да финансира до 85 % от разходите, свързани с проекти по инфраструктурата в транспорта и околната
The fund could finance up to 85 % of costs related to environmental and transport infrastructure projects worth more
В т. нар. пакет Делор ІІ¡¢, внесен четири дни след подписването на Договора от Маастрихт, Европейската комисия предложи програма и бюджет за „придвижване към икономически и валутен съюз, който ще даде възможност на Общността да се възползва напълно от организирано икономическо пространство и единна валута”.
In the so-called ‘Delors II Package’, tabled four days after signature of the Maastricht Treaty, the European Commission proposed a programme and a budget to “move towards an economic and monetary union which would enable the Community to take full advantage of an organised economic area and a single currency”.
Предложението включваше подробности за новия Кохезионен фонд, увеличение на бюджета на структурните фондове и опростяване на правилата за прилагане.
The proposal included details of the new Cohesion Fund, an increase of the Structural Funds budget and simplication of implementation rules.
Компромисът, договорен на Европейския съвет в Единбург на 11 и 12 септември 1992 г., най-накрая определи средствата за периода 1994–1999 г.
The compromise agreed at the European Council in Edinburgh on 11 and 12 December 1992 nally fixed the resources for the period 1994-1999.
Около 153 млрд. екю бяха отпуснати за структурните фондове и 15 млрд. екю за Кохезионния фонд, 68 % от които бяха заделени за най-бедните региони и държави.
Around ECU 153 billion were allocated to the Structural Funds and ECU 15 billion to the Cohesion Fund, of which 68 % were earmarked for the poorest regions and countries.
Моника Вулф-Матис, член на Европейската
Computers for hostile environments by the Arctic