natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Комитетът е задължително консултиран в случаите, предвидени от Договорите, кактои във всички случаи, когато институциите сметнат това за необходимо.Той може същотака да бъде сезиран и с проучвателна цел от една или друга институция или самияттой да поеме инициативата за даване на становище (около 15 % от неговите становищаса по собствена инициатива).
It is mandatory for the Committee to be consulted on those issues stipulated in the Treaties and in all cases where the institutions deem it appropriate. It can also beconsulted on an exploratory basis by one of the other institutions, or can itself takethe initiative to issue opinions (around 15 % of its opinions are own-initiative opinions).
Комитетът приема средно по 150 становища на годинапо най-различни теми, свързани с изграждането на европейските структури.Следователно, той участва активно в процеса на вземане на решения на Общността.
The Committee adopts on average 150 opinions a year on a wide range of subjects concerning European integration.
Освен това ЕИСК има още две допълнителни мисии:
It therefore plays an active role in the Community decisionmaking process.
ЕИСК е съставен от шест специализирани секции, чиято дейност обхваща много широкспектър от компетенциите на Oбщността:
– finally, its members’ professional origins mean that the Committee is a focal pointfor the questions and aspirations of civil society organisations regarding all aspectsof European integration. It is also an essential information source for these sameorganisations.
– да осигури по-пълно интегриране и по-голямо участие на организираното гражданскообщество в европейския проект;
The Committee comprises six specialist sections covering a very wide range of Community spheres of responsibility:
Той представлява също така и важен източник на информация за същитетези организации.
The EESC also has two complementary tasks:– involving civil society organisations more in the European venture, and
– Икономически и валутен съюз, икономическо и социално единство (ECO);– Общ пазар, производство и потребление (INT);– Транспорт, енергетика, инфраструктура и информационно общество (TEN);– Заетост, социални дейности и гражданство (SOC);– Земеделие, развитие на селските региони и околна среда (NAT);– Външни отношения (REX).
– economic and monetary union and economic and social cohesion (ECO);– the single market, production and consumption (INT);– transport, energy, infrastructure and the information society (TEN);– employment, social affairs and citizenship (SOC);– agriculture, rural development and the environment (NAT);– external relations (REX).
Съветниците са преки изразители на интересите на организираното гражданскообщество на Съюза в неговото многообразие.
– boosting the role of civil society organisations in non-member countries or groupsof countries, such as the countries applying for EU membership, with which veryactive Consultative Committees have been set up; the Euromed countries bordering the Mediterranean; African, Caribbean and Pacific (ACP) countries; Mersocur countries (Latin America); and India, amongst others.
При изпълнение на своите задачи, тедопринасят със своя опит, което е и предпоставката за назначаването им.
The Committee holds structureddialogue with representatives of civil society organisations in these countries andregions, and promotes the creation of consultative structures based on its own model.
Комитетът поддържа “конструктивен диалог” с представителите наорганизациите на гражданското общество в тези страни или региони и се стреми данасърчава създаването на консултативни структури на базата на собствения симодел.
Whether it be the major EU enlargement scheduled for 2004 or the Conventionresponsible for proposing a reform of the European institutions, the EESC acts as ahost organisation for various participatory democracy forums, and guarantees apluralist model that enhances the legitimacy of the decisionmaking process.
По този начин благодарение на ЕИСК изграждането на европейските структури е несамо дело на европейските институции и на политиците, то е дело и на организираните,ангажирани в икономическия, социалния и културния живот на своите страни граждани.
Thanks to the EESC, building Europe is therefore the task not only of the European Union and politicians, but also of members of the public belonging to organisationsinvolved in economic, social and cultural life.
Как е съставен Комитетът?
Who are the members of the EESC?
Съставът на Комисията впоследствие постепенно ще се разшири ище обхване и останалите сектори, имащи отношение към проблемите на модернизациятана икономиката, както и всички свързани с това интереси.
Through the role assigned to it by the Treaties, and thanks to its broad membershipand their expertise, the EESC constitutes a valuable forum for representing andinforming civil society organisations and expressing their views.
Разглеждани от този ъгъл,компетенциите на Комисията не се ограничават единствено в секторите на въгледобиваи стоманодобива, но са съобразени също така с всички аспекти, свързани синдустриалните изменения.
It speaks on behalfof these organisations to the European institutions and in doing so acts as a uniquebridge between Europe and its people.
Той е говорителна това общество пред институциите на Европейскиясъюз.
In addition, following expiry of the ECSC Treaty in July 2002 and on a proposal bythe European Commission, the Committee was asked to assume the responsibilitiesof the ECSC’s Consultative Committee.
Осъществявайки тази своя дейност, ЕИСК се утвърждава като уникален порода си мост между Европа и нейните граждани.
To this end, the EESC set up a Consultative Commission on Industrial Change (CCIC) composed of EESC members and, initially,delegates representing the coal and steel sectors.
Съставът на членовете в тезигрупи за проучвания варира от 3 до 15 члена в зависимост от значимостта наразглежданата тема.
This composition will be gradually extended to include other sectors affected by problems caused by the modernisation of the economy, and to all the interested parties concerned.
Докладчиците могат да потърсят помощта и на външни експерти.
Hence the CCIC’sremit is not limited to the coal and steel sectors alone, but also takes account of allaspects of industrial change.
Какъв е резултатът от дейността на Комитета?
What is the impact of the EESC’s work?
За въпроси от изключителна важност, Комитетът може да организира публичниизслушвания с цел да получи различни мнения от заинтересованите страни.
The Committee is made up of 222 members split into three groups: the ‘Employers’group, the ‘Employees’ group and the ‘Various Interests’ group, which brings togetherrepresentatives of sectors of economic and social life that are not covered by the firsttwo groups, that is, bodies representing craftsmen, farmers, SMEs, the professions,consumers in the social economy, family associations and associations promoting therights of disabled people and combating exclusion, the general interest, etc.
Съставът на комитета не е постоянен, той се променя при всяко обновление,извършващо се през четири години, за да може да отразява по-добре развитието наорганизираното гражданско общество на държавите-членки.
Two thirds of EESC recommendations are taken into account by the decisionmaking bodies and their influence often goes beyond the limited scope of the Commission proposal being examined in a Committee opinion.
Последното обновление на ЕИСК за период от четири години, бе през октомври 2002г. ( 40 % от членовете бяха подновени).
Committee opinions are prepared by ‘rapporteurs’, usually assisted by a study group,the members of which are selected from the three different groups on the basis oftheir expertise in a particular subject area and the need to ensure a certain geographical balance.
След задълбочена дискусия вътре в групата за проучвания, а впоследствие и всекцията, становищата се приемат с обикновено мнозинство по време на Пленарнитесесии (9 за година).
The EESC’s own-initiative opinions are of particular interest, as they often raise theawareness of decisionmaking bodies, and the Commission, especially, about subjects which have not hitherto attracted much, if any, of their attention.
След приемането им, становищата се предават на Комисията, на Съвета и на Европейския парламент и се публикуват в Официалния вестник на Европейските общности.
Where particularly important issues are concerned, the Committee may hold publichearings in order to hear the views of a wide range of parties concerned.
Намират се на разположение в Интернет страницата на ЕИСК(http://www.esc.eu.int), откъдето могат да бъдат изтеглени.
The last EESC renewal – which covers the next four-year period – took place in October 2002. A total of 40 % of members were newly appointed.
До септември 2004 г. управлението на Комитета ще бъде осъществявано от г-н Роже Бриеш ( от френската група“Трудещи се”), подпомаган от вицепрезидентите г-н Гьоке Фрериш ( от немската група “Работодатели”) и г-н Лийф Вилсен (от датската група“Разностранни дейности”).
Until September 2004, the Committee presidency will be held by Mr Roger Briesch(Employees’ group, France), assisted by two vice-presidents, Mr Göke Frerichs(Employers’ group, Germany) and Mr Leif Nielsen (Various Interests group, Denmark).
Инициативните становища на Комитета са от особено значение, тъй като често пътиуспяват да направят съпричастни вземащите решения инстанции и на първо място Комисията към теми, на които до този момент те са обръщали съвсем малко илиникакво внимание.
One particularly interesting example of the impact of EESC work relates to the activities of the Single Market Observatory (SMO), which was set up by the EESC in 1994in order regularly to assess the actual progress achieved in bringing about the single market and, if necessary, propose improvements. The activities of this Observatory cover four main areas:
Секретариатът на Комитета е ръководен от г-н Патрик ВЕНТУРИНИ – генераленсекретар.
Once adopted,the opinions are forwarded to the Commission, the Council and the European Parliament and published in the European Union’s Official Journal.
Обновеният Лисабонски дневен ред и конкурентоспособност. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7Устойчиво развитие. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
The renewed Lisbon Agenda and Competitiveness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Изменение на климата, енергийна политика и опазване на околната среда. . . . . . . . . . . . . . .
8Climate change, Energy policy and Environmental protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9European social model . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
Външни отношения. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
External Relations. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
10Страни от евросредиземноморското партньорство (Евромед). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euromed countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Западни Балкани и Хърватия. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Турция. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11Двустранни отношения. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• ЕС и Индия. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• ЕС и Китай. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
11• Turkey . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
РОЛЯТА НА ЕИСК В ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Издигане на ролята на ЕИСК сред институциите на ЕС. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Upgrading the profile of the EESC among the EU institutions. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Европейски парламент. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European Parliament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14Съвет и председателство на Съвета. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14The Council and its Presidencies . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14Европейска комисия. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
14European Commission . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Отношения с националните икономически и социални съвети (ИСС). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Relations with the national Economic and Social Councils (ESCs). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Диалог с гражданското общество в Европа. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogue with Civil Society in Europe. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
ВЪТРЕШНИ РАБОТИ НА ЕИСК. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
THE COMMITTEE’S OWN AFFAIRS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Предоговаряне на Споразумението за сътрудничество с Комитета на регионите (КР). . . . . . . . 17
Renegotiating the Cooperation Agreement with the Committee of the Regions (CoR) . . . . . . . . . . . . . 17
Функциониране на Комитета: по-малко и по-качествени становища, по-добро проследяване. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Functioning of the Committee: Fewer and better opinions, better follow-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Бъдещо модернизиране на администрацията (секретариат). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Modernising further the administration (Secretariat). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Програма на председателя г-н Dimitris Dimitriadis 2006—2008 г.
Programme of the President Dimitris Dimitriadis 2006-2008
Г-н Dimitris Dimitriadis, председател на Европейскияикономически и социален комитет 2006—2008 г.
Mr Dimitris Dimitriadis, President of the European Economic and Social Committee 2006-2008.
Моята програма няма да е в противоречие с програмата на предшественика ми [Anne-Marie Sigmund]. Приоритетите ми са различни, но като primus inter pares в нашата Асамблея, за мен ечест и задължение да представлявам интересите на социално-професионалните организации ичленовете й.
My programme will not be in contradiction with the programme of my predecessor [Anne-Marie Sigmund].My priorities are different, but as the primus inter pares of our Assembly, it is my honour and duty torepresent the interests of the socio-professional organisations and of its members.
Основната тема на програмата ми е същата като във встъпителната ми реч:„Предприемачество с човешкиоблик“.
The leitmotiv of my programme is the same one as in my Inaugural Speech: “Entrepreneurship with a humanface”.
Нашата Европа следва да насърчава предприемаческия дух („Unternehmergeist“) сред всичкислоеве на обществото и във всичките му форми, за да се справи с многобройните предизвикателства, предкоито сме изправени.
Our Europe needs to encourage entrepreneurship (“Unternehmergeist”)at all levels of society and in all itsforms in order to face the challenges that lie more than ever ahead of us.
Това не е самоцел, а по-скоро манталитет, който следва да възприемемне само в сферата на бизнеса, но и във всекидневието си.
It is not an objective in itself, but it is rather a mental state we must adopt not only forbusiness but also in our daily life.
Крайната цел е да запазим нашия европейскисоциален модел, който служи за пример на други места по света, и да го приспособим така, че да можемда се справим със заплахите, произтичащи от конкуренцията на световно ниво и с важните демографскипромени.
The ultimate purpose is to preserve our European social model – which is anexample to other parts of the world – and to tailor it accordingly in order to be able to face the threats resultingfrom global competition, and important demographic changes.
Тъй като аз самият съм предприемач, много добре зная колко е ценно времето и именно затова впрограмата си акцентирам върху най-важните приоритети и ще се опитам да ги направя конкретни,практични и измерими.
Being myself an entrepreneur,I know very well that time is precious and that is the reason why I have focused myprogramme on essential priorities and tried to be concrete, practical and measurable.
Програмата е разделена на три части:− моите политически и тематични приоритети;
− My political, thematic priorities;
− ролята на ЕИСК в контекста на Европейския съюз;
− The role of the EESC in the context of the European Union;
− вътрешните работи на ЕИСК.
− The Committee’s own affairs.
Най-напред искам специално да благодаря на всички членове, които откликнаха на молбата ми да изразятличното си мнение по програмата.
First of all,I am particularly grateful to all the members who responded to my request for personal contributions.They are all valuable and well targeted, I have particularly taken into consideration the suggestions reflecting abroad consensus.
Техният принос е ценен и уместен и аз обърнах специално вниманиена предложенията, по които има общ консенсус.
If you find no trace of your suggestions in this programme, it does not mean that I havedisregarded them: they are in a file and I will continue to refer to them during the implementation of myprogramme.
Глобализацията поставя пред ЕС три вида предизвикателства:икономическо, интелектуално (по отношение на образование,иновации и научни изследвания) и управленско.
Globalisation imposes three kinds of challenge to the EU:an economic one,an intellectual one (concerning education, innovation and research) andthe one of governance.The Greek philosopher Demosthenes wrote already2400 years ago:one has to prefer words that save above words that please.We cannot stop the evolution which makes some economic sectors sufferfrom globalisation.
Не можем да спремеволюцията, заради която някои икономически сектори страдат отглобализацията.
Our task is to coach and to correctly canalise it, to findthe adequate solutions, in order to keep up with global competition in anever faster changing world.
Задачата ни е да даваме напътствия и да яканализираме в правилната посока, да намерим подходящитерешения, за да не изоставаме от световната конкуренция в един всепо-бързо променящ се свят.
The challenge of globalisation must constitutea new engine for the European integration: European citizens start beingaware that only the national framework alone is not sufficient to makethings better and they become eager to “see through” their national“curtain” the real human, tailored by their needs, European Union.
Европейският съюз, с настоящите си 25 държави-членки, вече е най-важният икономически съюз в света.
The European Union is,with its current 25 Member States,already the most important economic union in the world.
Сегаостава гласът и потребностите на всички европейски граждани да се „обединят“ за постигане не само наикономически, но и на политически и социален съюз.
Whatremains to be done is to “unify” the voice and the needs of all the European citizens towards a political and social unionand not just an economic one.
В този контекст Европейският икономически и социален комитет играе важна роля, не само като структура сразличните си органи, но и благодарение на ценния ви принос като членове.
In this context the European Economic and Social Committee has an important role to play, both as a structure with itsvarious organs and via your valuable contributions as members.
Като европейци и членове на вашитенационални и международни организации, вие имате ключова и централна роля за разпространение наевропейските идеи, потребности и очаквания и по този начин помагате на хората да осъзнаят важността нарешенията на ЕС в ежедневието им, но и предавате отзвука на европейските граждани до ЕС и институциите му.
As Europeans and members of your national andinternational organisations, you are the key and focal points for diffusing the European ideas, needs, expectations thusmaking people aware of the importance of the EU’s decisions in their daily lives, but also for transferring the Europeancitizen’s echo to the EU and its institutions.
Обновеният Лисабонски дневен ред и конкурентоспособност
No policy and no programme will be effective without each of you taking an active part in it by multiplying the effectsand providing feedback on its implementation.
За да се даде нов тласък на процеса, на пролетнатасреща на върха през 2005 г. бе взето решение приоритетите да се съсредоточат върху:
I strongly believe that the most important political instrument of the European Union to face globalisation is the renewed Lisbon agenda.At the 2005 Spring Summit,in order to revitalise the process, it was decided to concentrate the priorities on:
− стимулиране на растеж и заетост;
− stimulating growth and jobs;
− мерки за насърчаване на научните изследвания,иновациите и конкурентоспособността.
− measures to encourage research, innovation andcompetitiveness.
Постигнат е напредък, но остава още много.
Progress has been made but still much remains to be done.
Под моето председателство ЕИСК ще допринесе за успеха на обновената Лисабонска стратегия и ще подкрепи свързаните с нея инициативи на Европейския съюз.
The EESC will contribute under my Presidency to the success of the renewed Lisbon strategy and support the related initiatives of the European Union.
Една от важните задачи е да се улесни работата в мрежамежду областите на научните изследвания и иновациите, промишленитеприложения и обучението.
Oneconsiderable contribution is to facilitate networking between the worlds ofresearch and innovation, industrial applications and training.
Убеден съм, че въвеждането на по-добра нормативна уредба наевропейско и национално ниво (така, както го препоръчва нашата Обсерватория на единния пазар), облекчаването на административнитеразходи на местно ниво, ще допринесат за растеж, създаване на работниместа и ще насърчат поемането на рискове.
I am convinced that the introduction of better regulations at a European andnational level (as recommended by our Single Market Observatory), thesimplification of administrative burdens at a local level, will generate growth,jobs and risk-taking behaviour.
Този въпрос е основенприоритет за предстоящото германско председателство на Съвета и азгорещо приветствам този подход.
This subject is a top priority of the incoming German Presidency of the Council and I warmly welcome this approach.