natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Друго измерение на икономическите фактори е въздействието (положително и отрицателно, пряко и косвено), което изменението на климата ще има върху глобалните и локалните сектори на икономиката. 
Yet another dimension of the economic factors is the impact (positive and negative, direct and indirect) that climate change will have on the global and local economic sectors.
Всички тези щети оказват въздействие върху градската икономика и благосъстоянието на населението. 
All these damages affect the urban economy and the population's well-being.
Значимостта на преките и косвени въздействия изисква „многосекторен, мултирегионален икономически подход“, което съвпада с приоритетната цел на ЕС за стимулиране на интегрирано териториално и секторно планиране, и териториални инвестиции. 
The significance of direct and indirect impacts calls for a ‘multisectoral, multi-regional economic approach', which coincides with the EU priority goal to stimulate integrated spatial and sectoral planning and territorial investments.
Последната шеста група включва политиките, стратегиите и плановете, чието разработване и прилагане зависи от политическата воля, сътрудничеството и координацията, както и капацитета и разнообразието от участници във вземането на решения и способността им да работят в мрежа. 
The last and sixth group comprises the policies, strategies, and plans, the development of which is dependent on political will, cooperation, and coordination, as well as on the capacity and diversity of the participants in decision making and their ability to work in a network.
Сред най-важните са: национална стратегия и план за действие относно АИК (и двете предстои да бъдат приети в края на 2017 г.); Национална програма за защита при бедствия (2014-2018 г.); Националната стратегия за развитие и управление на водоснабдяването и канализацията в Република България (2014-2023 г.); Енергийната стратегия на Република България до 2020 г. заедно с Националния план за действие за енергийна ефективност 2014-2020 г.; Националната програма за превенция и ограничаване на свлачищата на територията на Република България, ерозията и абразията по дунавското и черноморското крайбрежие 20152020 г.; НКПР 2013-2025 г. и много други, с пряко и косвено въздействие върху политиката в областта на АИК за градската среда. 
Among the most important documents are the current National Strategy for Climate Change Adaptation and the National Housing Strategy (both to be adopted by the end of 2017); the National Disaster Protection Strategy (2014-2018); the National Strategy for Management and Development of the Water Supply and Sanitation Sector in the Republic of Bulgaria (2014-2023); the Energy Strategy of the Republic of Bulgaria 2020 together with the National Energy Efficiency Action Plan 2014-2020; the National Programme for Prevention and Limitation of Landslides, Erosion, and Abrasion on the Territories along the Danube River and the Black Sea Coast 2015-2020; and the NCSD 2013-2025 and many others, with direct or indirect impact on the CCA policy for the urban environment.
Един от главните недостатъци на всички тези добре подготвени документи със съответните планове за действие, системи за наблюдение и показатели е слабото им прилагане, в повечето случаи поради финансови и/или политически причини. 
One of the main disadvantages of all these well-prepared documents with their action plans, monitoring systems, and indicators is their poor implementation, in most cases due to financial and/or political reasons.
Влиянието на горепосочените шест групи от фактори върху изменението на климата в градската среда се различава в случаи на различни екстремни събития и следва да се разглежда с оглед на преобладаващите и типични за всеки регион природни бедствия (вж. таблица 30 в приложение 8). 
The influence of the above six groups of factors on climate change in the urban environment would differ in the case of different extreme events and should be considered in view of the natural disasters, predominant, and typical for each region (see Table 30 within Annex 8).
Според НСИ най-често срещаните бедствия в периода 2010-2015 са пожарите (12.308), следвани от наводненията (2.898), бурите (738) и свлачищата (458) (НСИ, 2016 г.). 
According to the NSI, the most common disasters during 2010-2015 were fires (12,308), followed by floods (2,898), storms (738), and landslides (458) (NSI 2016c).
Очаква се тази тенденция да продължи и в бъдеще, така че може да се предположи, че това са природните бедствия, които ще създават най-голям риск. 
This trend is expected to continue in future, so it can be assumed that these are the natural disasters posing the highest risks.
От друга страна бедствията, от които се очаква да има найсериозни последствия и щети, включват наводнения, свлачища, бури, земетресения и пожари (вж. таблици 18 и 19 в приложение 1). 
On the other hand, the disasters expected to have the most serious consequences and damages include floods, landslides, storms, earthquakes, and fires (see Tables 18 and 19 within Annex 1).
Потенциално въздействие на изменението на климата върху градската среда 
Potential impact of climate change on the urban environment
Потенциалното въздействие на ИК върху градската среда се проучва чрез определени свързани във времето събития, които е най-вероятно да настъпят в различни райони и градове - екстремни температури (високи и ниски), интензивни валежи и впоследствие - наводнения и свлачища, замърсяване на градските води и въздуха. 
The potential impact of climate change on the urban environment is examined through the identified weather-related events which are most likely to occur in different regions and cities-extreme temperatures (high and low), intensive precipitations, and because of them, floods and landslides, and urban water and air pollution.
При приоритизирането на рисковете се отчита сложността на градската среда, въздействието на различните групи фактори, разнообразието от градски територии и градската морфология. 
Prioritization of the risks considers the complexity of the urban environment, impact of different groups of factors, variety of urban settings, and urban morphology.
В „Анализ и оценка на риска и уязвимостта на секторите в българската икономика от климатичните промени“ (2014 г.) са разгледани шест вида компоненти на градската среда от гледна точка на техните функции и височината на сградите: а) територии с високо застрояване от комплексен тип; б) територии със средно високо застрояване ; в) територии с ниско застрояване; г) индустриални зони; д) територии за озеленяване и рекреация; и е) територии за обществено обслужване. 
The ‘Risk and Vulnerability Analysis and Assessment of the Bulgarian Economic Sectors to Climate Change' (2014) implements six types of urban environment components in terms of their functions and type of buildings by height: (a) Areas with high-rise buildings, complex type; (b) Areas with medium height buildings; (c) Areas with low-rise buildings; (d) Industrial zones; (e) Green and recreational areas; and (f) Areas for public services.
За целите на настоящата оценка тези компоненти са разбити допълнително, за да се определи потенциалното въздействие върху климата и уязвимостта на различните функционални зони, публичните услуги, транспортната и техническата инфраструктура и сградите (вж. фигури 28, 29, 30 и 31 в приложение 6 и таблица 19 в приложение 1). 
For the purposes of the current assessment, these components are further developed to determine potential climate impact and vulnerability of different functional zones, public services, transport, and technical infrastructure and buildings (see Figures 28, 29, 30 and 31 in Annex 6 and Table 19 in Annex 1).
Оценката на уязвимостта на градската среда в „Анализ и оценка на риска и уязвимостта на секторите в българската икономика от климатичните промени“ (2014 г.) при сценарии RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 и RCP8.5 IPCC представя очакваните тенденции за периода 2016-2035 г. и степента на уязвимост за шестте идентифицирани вида градски територии, изброени по-горе. 
The urban environment vulnerability assessment in the ‘Risk and Vulnerability Analysis and Assessment of the Bulgarian Economic Sectors to Climate Change' (2014), under RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0, and RCP8.5 IPCC scenarios, presents the expected trends for 2016-2035 and the degree of vulnerability for the identified six types of urban components listed earlier.
Очаква се до края на избрания период средните температури да се повишат с 1,5oC -2,0oC при всички сценарии, освен при RCP6.0, където очакваното увеличение е оценено на 1,0oC -2,0oC. 
By the end of the selected period, the average temperatures are expected to increase at 1.5oC-2.0oC under all scenarios except for RCP6.0, where the expected increase is estimated at 1.0oC-2.0oC.
Изчисленият индекс от 0,87 съответства на категорията „изключително устойчиви“ поради факта, че до 2035 г. не се очакват драстични климатични изменения със значително въздействие върху компонентите и характеристиките на градската среда в страната. 
The calculated index of 0.87 corresponds to the category of ‘extremely sustainable' because until 2035, no drastic climate changes are expected with considerable impact on the urban environment components and characteristics in the country.
Прогнозирано е процентът на горещите летни дни да се покачи с над 20 процента в повечето градове в Южна България, разположени в равнинни зони. 
The percentage of hot summer days is projected to rise with over 20 percent in most cities in Southern Bulgaria, located in plain areas.
Повишеният брой дни с екстремно високи температури и „топлинните острови“ в градовете ще създаде повисок риск в жилищните и обществените зони в големите градове с по-голяма плътност на застрояване, по-голяма концентрация на дейности, хора и автомобили, по-малко зеленина и слабо естествено проветряване. 
The increased number of days with extremely high temperatures and the ‘heat islands' in the cities will create higher risk in residential and public areas in big cities, with higher density of built-up zones, higher concentration of activities, people, and cars, less greenery, and bad natural ventilation.
Двата най-големи града София и Пловдив, разположени в равнините и заобиколени от планини, ще бъдат най-силно засегнати поради температурните инверсии и образуването на „топлинни острови“. 
The two biggest cities, Sofia and Plovdiv, located in the plains and surrounded by mountains, will be the most affected due to the temperature inversions and formation of ‘heat islands'.
Най-големите градове по Черноморското крайбрежие ще бъдат облагодетелствани от почти постоянната бризова циркулация поради близостта до морето, с изключение на най-гъсто застроените им и отдалечени части в центъра, жилищните квартали и промишлените зони с компактна структура. 
The biggest cities on the Black Sea coast will be favored by the almost constant breeze circulation due to proximity to the sea, except for the most densely built remote central parts and residential and industrial areas with compact structure.
Средните и малките градове с преобладаващи индивидуални къщи и добре развити зелени системи, със зелени улици и речни корита, както и водни обекти и течения, ще имат по-добър потенциал за проветряване и охлаждане, а прогнозното въздействие се очаква да е по-ниско. 
Medium and small cities with predominantly individual houses and well-developed green systems, with green streets and river beds, as well as water bodies and currents will have better ventilation and cooling potential, and the projected impact is expected to be lower.
Екстремно високите температури ще имат още помалко въздействие върху градовете, разположени в планински зони, със сложен и раздвижен релеф, и близкоразположени гори (Смолян, Габрово, Враца, Сливен, Троян, Чепеларе, Казанлък и т.н.). 
The extreme high temperatures will have even less impact on the cities located in the mountain areas with elongated and indented relief and nearby forests (Smolyan, Gabrovo, Vratsa, Sliven, Troyan, Chepelare, Kazanluk, and so on).
Повишената честота на високите летни температури ще налага по-чести ограничения на движението на тежкотоварни превозни средства, което предизвиква деформация на пътната настилка, включително тази в границите на градовете. 
The increased frequency of high summer temperatures will call for more frequent limitations on heavy motor traffic, which causes deformation of the road surfaces, including those within the urban boundaries.
Такива периоди ще окажат по-силен натиск върху електроразпределителната система, което е типично както в най-студените, така и в най-топлите периоди. 
Such periods will exert higher strain on the energy system, typical for the coldest and the warmest periods alike.
Ще има търсене и на поголеми водни количества, което ще предизвика недостиг на вода и нужда от регулиране на водоподаването. 
There will also be demands for increased quantities of water, bringing about water stress and the need for water rationing.
По-високото потребление на вода и електричество ще доведе до повисоки текущи разходи, които дори сега са високи за средния потребител, както и за малките и средните предприятия, чийто бюджет за реновиране на сградната инфраструктура и въвеждане на иновации за ефективно електро- и водопотребление е ограничен. 
The higher consumption of water and energy will lead to increased running expenses, already high for the average consumer and for the small- and medium-sized enterprises, with their limited budgets for renewal of the building infrastructure and for introduction of innovations for effective energy and water consumption.
Най-уязвими на риска от екстремно високи температури ще бъдат бедните поради техните примитивни условия на живот, бездомните и възрастните хора с почувствителни сърдечно-съдови системи. 
Most prone to the risk of extreme high temperatures will be the poor because of their primitive living conditions, the homeless people, and the elderly with more vulnerable cardiovascular systems.
В допълнение към риска за здравето на градското население в Източна Европа, включително и България, се предвижда значителен климатичен дискомфорт. 
In addition to the health risk, a considerable climate discomfort is predicted for urban populations in Eastern Europe, including Bulgaria.
Прогнозите за екстремно ниски температури при почти всички сценарии и модели не се очаква да имат особено високо въздействие върху българските градове поради очакванията за по-меки зими през идните десетилетия. 
Extreme low temperature projections under almost all scenarios and models are not expected to have a very high impact on Bulgarian cities because of the expectations for milder winters in the following decades.
Въпреки това, тези метеорологични събития не следва да се подценяват в страна като България, където почти 60 процента от територията се определя като планинска или полупланинска, а 100 града и 44 процента от градското население обитава такива зони. 
Nevertheless, such weather events should not be underestimated in a country like Bulgaria with almost 60 percent of the territory determined as mountainous or semi-mountainous, and 100 cities and 44 percent of the urban population located in such areas.
Продължителните периоди с екстремно ниски температури ще окажат по-неблагоприятно въздействие върху малките градове, разположени на голяма надморска височина, в националната периферия поради тяхната отдалеченост от главните градски центрове, осигуряващи услуги. 
The prolonged periods with extreme low temperature will have more adverse impact on small cities, located at high altitude in the national periphery due to their remote location from the main service providing urban centers.
Интензивни валежи и наводнения 
Intensive precipitations and floods
Прогнозираните промени в средните годишни валежи за периода 2016-2035 г. при всички сценарии на RCP показват около 10 процента увеличение на валежите за цялата страна. 
The projected changes in the annual average precipitation for 2016-2035 in all the RCP scenarios show about 10 percent increase in precipitation for the whole country.
Очаква се интензивните валежи, следвани от продължителните, да повишат риска за градската среда. 
Intensive precipitations are expected to pose higher risk for the urban environment, followed by prolonged ones.
Последиците от повишените валежи и честотата на дните с интензивни валежи в градската среда са свързани главно с тяхното местоположение, надморска височина и близост до водни площи и реки. 
The aftermath of increased precipitation and the frequency of days with intensive precipitation in the urban environment are connected mainly with their location, altitude, and proximity to still waters and rivers.
Това важи главно за градовете покрай река Дунав и тези в близост до реките Марица, Тунджа, Струма, Арда, Янтра и Искър, и по-ниските части на Черноморското крайбрежие. 
This applies mainly to the cities along the Danube River and those in the proximity of the Maritsa, Tundzha, Struma, Mesta, Arda, Yantra, and Iskar Rivers, and the lower parts of the Black Sea coastal area.
Предварителните оценки на риска от наводнения, проведени в периода 2013-2014 г., за всички четири басейнови дирекции в страната под контрола на МОСВ, са основани на исторически данни, събрани от местните органи и други източници. 
The Preliminary Flood Risk Assessments, conducted in 2013-2014 for all four river basin directorates in the country under the supervision of the MoEW, are based on historical data, collected by the local authorities and other sources.
Тези изследвания обхващат всички главни наводнения, анализи на неблагоприятните последствия от тях за хората, имуществото, техническата инфраструктура и икономиката. 
These studies cover all main floods, analyses of their adverse effects on people, property, technical infrastructure, and the economy.
Включени са и прогнози за вероятни бъдещи събития. 
Forecasts of likely future occurrences are also included.
47 Според тези оценки има общо 1.903 регистрирани наводнения, за 1.028 от които се счита, че имат значителни последици, плюс 573 идентифицирани потенциални последици. 
According to these assessments, there are a total of 1,903 registered floods, 1,028 of which are considered to have had considerable consequences plus 573 identified potential ones.
Те са групирани под четири заглавия според специфични национални критерии - човешко здраве, бизнес дейности, околна среда и културно наследство. 
They are grouped under four headings, following specific national criteria-human health, business activities, environment, and cultural heritage.
Идентифицираните региони със значителен потенциален риск от наводнения за страната са 116, разположени на 3.889 км, включително 11 района с 267 км по Черноморското крайбрежие и 472 км покрай река Дунав. 
The identified regions with significant potential flood risk for the country are 116, spread along 3,889 km, including 11 regions with 267 km along the Black Sea coast and 472 km along the Danube River.
Тези райони обхващат териториите на 453 селища и 4 курорта в 130 общини, които представляват половината от страната, включително столицата София. 
These regions cover the territories of 453 human settlements and 4 resorts in 130 municipalities, which represent half the country, including the capital city of Sofia.
Следващата стъпка в прилагането на Директивата за наводненията предвижда разработването на подробни карти на опасността от наводнения, указващи равнището на уязвимост за всяко населено място. 
The next step in the implementation of the Floods Directive envisages the development of detailed maps for flood threats, indicating the level of vulnerability of each human settlement.
Покачването на нивото на Черно море става най-често през зимата, придружено от морски прилив поради силните северни и североизточни ветрове. 
The rise in the Black Sea level occurs mostly in winter, accompanied by storm surge due to strong northern and north-eastern winds.
Уязвимите зони по крайбрежието са определени чрез географска информационна система (ГИС) от Института по океанология към БАН във Варна и включват по-ниските части на града, зоните покрай река Камчия, Кранево, зоната между Слънчев бряг и Бургас, както и части от защитения от Организацията на обединените нации за образование, наука и култура (ЮНЕСКО) град Несебър, Поморие и самия Бургас. 
The vulnerable areas along the coast have been identified through geographic information systems (GIS) by the Institute of Oceanology to the BAS in Varna and include the lower parts of the city, the areas along Kamchia River, Kranevo, and the area between Sunny Beach and Burgas, as well as parts of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization (UNESCO)-protected city of Nessebar, Pomorie, and Burgas itself.
Най-уязвими са заливите, отворени на север и на североизток (Палазов, 2015 г.). 
Most vulnerable are the bay areas, open to the north and north-east (Palazov 2015).
Основните причини за наводненията в градската среда, с изключение на интензивните валежи, са лошото състояние на старите канализационни мрежи, големият дял запечатани почви, които не могат да поемат завишените количества повърхностни води, неподходящото озеленяване и оттичане, зле поддържаните речни корита, които отвеждат повърхностните оттоци към застроените зони. 
The main causes for floods in the urban environment, except intensive precipitations, are the poor state of the old wastewater networks, big share of sealed soils unable to take in the increased surface waters, inappropriate landscaping and drainage, and badly maintained river beds, guiding the surface runoff to the built-up areas.
Последните се считат за едни от най-основните причини за щетите в много от периферните градски зони. 
The latter are considered among the main reasons for the damages in many of the peripheral urban areas.
В Столична община има допълнителен риск от наводнение покрай занемарените части на напоителната система в Софийското поле, използвана и за отводняване преди 25 години. 
In Sofia municipality, there is an additional risk of flooding due to the neglected parts of the irrigation system in the Sofia valley, which was also used for drainage 25 years ago.
Определените потенциални въздействия от наводнения в градската среда са повредени конструкции и наводнени приземни етажи и мазета на сгради, наводнени публичните открити пространства на по-ниско равнище и пешеходните подлези, смущения в публичния транспорт и движението. 
The identified potential flood impacts on the urban environment are damaged structures and ground floors and basements of buildings, flooded lower-level POS and pedestrian underpasses, public transport, and traffic disturbances.
Много силните интензивни валежи в комбинация с високи води и допълнителни антропогенни фактори, като например неправилно управление на резервоарите и язовирите, може да имат фатални последици за човешкия живот. 
Very heavy intensive precipitations with high waters in combination with additional artificial factors such as mismanagement of the reservoirs and dams close by may have fatal consequences for human life.
Най-уязвими на тези потенциални рискове ще бъдат незаконно застроените жилищни зони в близост до реки и в застрашени от наводнения зони в периферията на големите и средните градове. 
Most vulnerable to these potential risks will be illegally built housing areas close to rivers and in flood-prone zones in the periphery of big and medium cities.
Потенциалното положително въздействие на увеличените валежи за градската околна среда е свързано с увеличаване на водните ресурси и намаляване на недостига на вода. 
The potential positive impact of the increased precipitations on the urban environment relates to increase of water resources and decrease of water stress.
Тясно свързани с интензивните валежи и наводненията са свлачищата в България. 
Closely related to intensive precipitations and floods are landslides in Bulgaria.
Въпреки задълбочените проучвания, наблюденията и компютърното моделиране, е трудно да се предвиди тяхната активност или взаимосвързаните причини и потенциални въздействия. 
Despite the extensive research, monitoring, and computer modelling, it is difficult to predict their activity or the correlated causes and potential impacts.