natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Концептуалната рамка на този АРП бе разработена въз основа на ефектите от изменението на климата върху сектора градска среда. 
The conceptual framework of this CBA was developed based on the effects that climate change has on the Urban Environment sector.
Оцени параметрите на връзката между показателите за ефективност и показателите за изменението на климата за сектора градска среда (повишение на температурата +2°C и +4°C, както и промени във валежите). 
Estimate the parameters of the relationship between key performance indicators and climate change indicators for the urban sector (temperature +2°C and +4°C rise, and precipitation changes).
Разработване на модел за АРП за оценка на разходите и ползите от адаптационните действия, като по този начин се измерва ефективността на инвестициите. 
Develop a CBA model appraising the costs and benefits of adaptation actions, thus measuring the efficiency of investments.
Ефектите са изразени като намаляване на разходите поради взетите мерки.. 
The effects are expressed as a decrease in costs because of adaptation measures taken.
Климатичните ефекти се оценяват в интегриран модел за оценка, който съчетава регресионен (или чувствителен) анализ с АРП, т.е. оценява стойността на разходите и ползите от всяко действие за адаптиране - давайки нетна настояща стойност (ННС) - и сравнява разходите (инвестиционни разходи) и ползите (избегнати разходи) 156 . 
Climate effects were evaluated in an integrated assessment model, which combines a regression (or sensitivity) analysis with CBA, that is, assesses the value of the costs and benefits of each adaptation action - giving a net present value (NPV) - and compares the costs (investment expenditure) and benefits (costs avoided).
Разходите и ползите са представени в парично изражение, а за определяне на ННС на мерките за адаптация се използва дисконтов процент. 
Costs and benefits are expressed in monetary terms and a discount rate was used to determine the NPV of the adaptation measures.
Регресионният анализ - като техника за оценка на адаптационните мерки при несигурност - идентифицира онези фактори, които оказват най-голямо влияние върху основните секторни показатели. 
The regression analysis - as a technique to assess adaptation measures under uncertainty - identifies those factors that have the most influence on main sectoral indicators.
Регресионният анализ беше използван за определяне на ефекта от климатичните променливи върху ефективността на показателите в сектор градска среда. 
Regression analysis was used to determine the effect of climatic variables on the performance of the urban environment indicators.
Зависимите променливи са основните секторни показатели, докато независимите променливи са променливите на климата (температура и валежи). 
The dependent variables are the main sectoral indicators where the independent variables are climatic (temperature and precipitation).
Паричната стойност на ефектите е намалена с 4.5% за публичното финансиране и с 8% за частното финансиране. 
The monetary value of the effects was discounted by 4.5 percent for public funding and by 8 percent for private funding.
Ползите се определят като положителния ефект от прилагането на мерки за адаптиране към изменението на климата в сектор градска среда. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the urban sector.
Основните данни, използвани при АРП бяха получени от Плана за действие, който е част от проектопредложението за Национална стратегия и План за действие за адаптиране към изменението на климата за България и от официални статистически данни. 
The primary data used for the CBA was obtained from the Action Plan that is part of the draft proposal for a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan for Bulgaria, and from official statistical data.
Прогнозната стойност на тенденцията за всеки секторен показател се базира на исторически данни (2010-2015). 
The projected trend value of each sector indicator is based on historical data (2010-2015).
Основните секторни показатели, включени в анализа са: потребление на електроенергия в домакинствата, потребление на топлинна енергия в домакинствата, общо потребление на електрическа и топлинна енергия в домакинствата, загуби на вода. 
The main sectoral indicators include in the analysis are: energy consumption in households, thermal energy consumption in households, total electrical and thermal energy consumption in households, water losses.
Наблюденията са от месечни климатични променливи: месечна температура (максимална, минимална и средна) и валежи (максимални, минимални и средни). 
The observations are from monthly weather variables: monthly temperature (maximum, minimum, and average) and precipitation (maximum, minimum, and average).
Беше използван основен сценарий за оценка на тенденцията на развитие на показателите за ефективност при сценариите от повишение на температурата с +2°C и +4°C. 
A baseline scenario is used to evaluate the development trend of the performance indicators under the +2°C and +4°C temperature rise scenarios.
Основният сценарий отразява продължението на текущите политики и планове, т.е. в бъдеще няма да се предпиремат нови мерки за справяне с изменението на климата. 
The baseline scenario reflects a continuation of current policies and plans, that is, a future in which no new measures are taken to address climate change.
Натискът от екстремни събития, като наводнения и свлачища, върху ключовите показатели за ефективност не се отчита, те са непряко включени, но не са анализирани отделно. 
The pressure of extreme events, such as floods and landslides, on the key performance indicators are not accounted for, they are indirectly included, but have not been analyzed separately.
Бяха взети под внимание неклиматичните фактори (природни, материални, икономически, социални и политически фактори) и техният кумулативен ефект. 
Non-climatic factors (natural, material, economic, social, and political factors) and their cumulative effect have been taken into consideration.
Диференциалната оценка беше извършена чрез сравняване на ефектите от изменението на климата върху основните показатели за ефективност при всички сценарии спрямо базовия сценарий. 
A differential assessment was carried out by comparing the climate change effects on key performance indicators in all climate scenarios against the baseline scenario.
Резултатите показват отрицателни или положителни ефекти върху показателите за всеки сценарий. 
The results display negative or positive effects to the indicators per scenario.
Беше отчетено, че вариантите за адаптиране имат сложно въздействие върху основните показатели за ефективност и са чувствителни към градското развитие. 
It was considered that adaptation options have a complex impact on key performance indicators and are sensitive to urban development.
Корелацията между секторните показатели за ефективност и факторите на изменение на климата (температура и валежи) е значително отрицателна. 
The correlation between sectoral performance indicators and climate change factors (temperature and precipitation) is substantially negative.
Корелацията показва, че потреблението на енергия в домакинствата зависи статистически от повишаването на температурата. 
The correlation shows that household energy consumption is statistically dependent on temperature rise.
Подобна е констатацията и по отношение на потреблението на топлинна енергия. 
Similar was found in relation to thermal energy consumption.
Има негативна връзка между загубите на вода и климатичните фактори. 
There is a negative relationship between water losses and climate factors.
Корелацията между загубите на вода и валежите е значително по-високо от зависимостта от температурата. 
The correlation between water losses and precipitation is significantly higher than the dependency on temperature.
Валежите пряко влияят на загубите на вода, тъй като водният баланс се подобрява и компенсира загубите от увредената водоснабдителна инфраструктура. 
Precipitation directly affect water losses because the water balance is improved, and it compensates for losses from the damaged water supply infrastructure.
Регресионната зависимост обаче е ниска, което показва, че влиянието на валежите не е силно. 
However, the regression dependency is low showing that the precipitation influence is not strong.
Корелацията между топлинната енергия и климатичните фактори е съществено отрицателна. 
The correlation between thermal energy and climate factors is substantially negative.
Потреблението на топлинна енергия намалява поради повишаващите се температури. 
Thermal energy consumption decreases because of rising temperatures.
Увеличаването на температурата влияе върху системите за електроснабдяване и за отопление и охлаждане (температурата и валежите се екстраполират и се изчисляват годишно, а не ежемесечно). 
An increase in temperature influences electricity supply systems for heating and cooling (temperature and precipitation are extrapolated and calculated annually, not monthly).
Пристрастието на населението да консумира енергия за охлаждане не е било взето предвид. 
The bias of the population to consume energy for cooling has not been considered.
В това отношение изчислението отчита сегашните зависимости, а не вероятностите за бъдеща промяна в предпочитанията на населението. 
In this regard, the calculation considers the current dependencies and not the probabilities of future change in the preferences of the population.
Кумулативните секторни ефекти, представени в таблица 21, илюстрират разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани варианти за адаптиране) и сценарии за нарастване на температурите с +2°C и +4°C до 2050 г. 
The cumulative sector effects presented in Table 21 illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Очаквани кумулативни секторни ефекти от изменението на климата въ^рху сектор градска следа до 2050 г. без мерки за адаптиране (базов сценарий) 
Expected cumulative sector effects from climate change in the urban sector until 2050 without adaptation measures (baseline scenario)
Като цяло ефектите от изменението на климата върху показателите за ефективност са положителни. 
Overall, the effects of climate change on the performance indicators are positive.
Според логаритмичната функция повишените температури не оказват натиск върху повишената консумация на енергия. 
According to the logarithmic function increased temperatures do not put pressure on increased energy consumption.
Възможно е обаче населението в градовете да започне да консумира повече енергия за охлаждане, което значително ще увеличи нуждата от енергийни доставки. 
However, the population in cities could be expected to start consuming more energy for cooling, which will significantly increase the need of energy supply.
Потреблението на топлинна енергия ще бъде най-силно повлияно от повишаването на температурата и необходимостта от топлинна енергия ще намалее. 
Heat consumption will be most affected by temperature rise and the need for thermal electricity will decrease.
Следователно мерките за адаптиране биха могли да бъдат насочени към спестяване на разходи от намаляване на потреблението на топлинна енергия. 
Therefore, the adaptation measures could be directed at saving costs of decreasing the thermal electricity consumption.
Екстраполатацията показва тенденция на нарастване на загубите на вода, като отрицателно въздействие от покачващите се температури в областта на водоснабдяването. 
The extrapolation indicates an upward trend in losses of water, as a negative impact of rising temperatures, in the field of water supply.
Инвестициите в градския сектор са решаващи за намаляване на ефектите от влошаването на водния баланс. 
Investments in the urban sector are decisive in reducing the effects of the deterioration of the water balance.
АРП е комбинация от оценка на инвестициите в меки мерки за адаптиране. 
The CBA is a combination of assessing investment in soft adaptation measures.
Техните ефекти върху основните показателите за ефективност (потребление на електро-енергия в домакинствата, потребление на топлинна енергия в домакинствата, общото потребление на електрическа и топлинна енергия в домакинствата, загуби на вода) се приемат за положителни. 
Their effects on the main performance indicators (energy consumption in households, thermal energy consumption in households, total electrical and thermal energy consumption in households, water losses) are assumed to be positive.
Ползи от мерки за адаптиране в сектор градска среда до 2050 г. (в млн. евро) 
Benefits of adaptation measures in the urban sector until 2050 (in €, million)
При оптимистичния сценарий прогнозният паричен поток в ННС е 13.2 млрд. Евро при средна +2°C и 29,7 млрд. Евро при средно +4°C. 
Under the optimistic scenario the projected cash flow in NPV is €13.2 billion at +2°C average and €29.7 billion at +4°C average.
Дори в песимистичния сценарий бъдещият паричен поток в ННС се очаква да възлезе на 4.2 млрд. Евро при +2°C и 11.3 млрд. Евро при +4°C. 
Even in the pessimistic scenario the future cash flow in NPV is projected at €4.2 billion at +2°C and €11.3 billion at +4°C.
В рамките на настоящия анализ, ефективността на разходите на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий. 
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
При реалистичния сценарий с +2°C съотношението ползи/разходи е 1.57 EUR (т.е. ползите, постигнати за изразходвано евро) и 2.34 EUR при реалистичния сценарий +4°C. 
Under the +2°C realistic scenario the benefit/cost ratio is €1.57 (that is, the benefits achieved per Euro spent), and €2.34 under the +4°C realistic scenario.
В този случай ползата е € 2,94 за едно евро на инвестиция при оптимистичния сценарий и € 1.74 за едно евро за инвестиция при песимистичния сценарий. 
In that case, the benefit is €2.94 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €1.74 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
По-висок ефект от инвестициите се наблюдава при сценария +4°C, тъй като средната температура на въздуха през периода 1991-2015 г. вече се е увеличила с + 1.6 °C. 
A higher effect of investments is observed under the +4°C scenario because the average air temperature during 1991-2015 has already increased by +1.6°C.
Така че досега нивото на сценария +2°C вече е почти достигнато. 
Thus, to date, the level of the +2oC scenario has already almost been reached.
Приоритизиране на мерките за адаптиране съгласно анализа на разходи и ползи 
Prioritization of adaptation measures according to the cost-benefit analysis
Мерките за адаптиране, за които ползите надвишават разходите, могат да бъдат класифицирани както следва: ЕЕ саниране на жилищни сгради, осигуряване на средства за АИК изследвания и прилагане на АИК); определяне на приоритетни научни теми; Включване на АИК в политиките за регионално и градско развитие, насърчаване на партньорството, изграждане на мрежи и сътрудничество и др. 
The adaptation measures for which the benefit exceeds the cost can be ranked as follows: Housing EE renovation, secure funds for CCA research and implementation of CCA); identify priority scientific topics; Mainstream CCA into policies of regional and urban development, Promote partnership, networking, and collaboration, and others.
Приоритизиране на мерките за адаптиране (Общ ННС ефект в милиони Евро) 
Prioritization of the adaptation measures (total NPV effect in € million) in the Urban Environment sector
Ефектът от повишената температура е положителен и води до икономия на енергия и намаляване на потреблението на топлинна енергия в домакинствата. 
The effect of increased temperature is positive, and it leads to energy saving and decreased thermal energy consumption in households.
Умножаващият ефект, след прилагане на меки мерки за адаптация, показва положителна възвръщаемост на инвестициите. 
The multiplier effect, after applying soft adaptation measures, shows a positive return on investment.
Изчисленията за ННС показват, че инвестициите в мерки за адаптиране към изменението на климата в сектор градска среда са икономически ефективни. 
NPV calculations show that investment in climate change adaptation measures in the Urban Environment sector is economically efficient.
Паричната стойност на разходите на домакинствата за потребление на енергия има тенденция за леко понижаване поради промяна в потреблението на топлинна и електрическа енергия в резултат на мерки за адаптиране. 
The monetary value of household costs for energy consumption has the tendency to slightly decrease, due to a change in thermal and electric energy consumption as a result of adaptation measures.
По-високата стойност на ползите доказва финансовия аргумент за иницииране на мерки за адаптиране. 
A higher benefit value proves the financial argument for initiating adaptation measures.
Местоположение на спешните служби 
Location of Emergency Services
Местоположение на градове, групирани по големина 
Location of cities by size groups
Местоположения на служби и услуги по градове 
Location of offices and services by cities
Местоположения на служби и услуги по типове градове 
Location of offices and services by type of the cities
Общини с населени места с недостиг на вода 
Municipalities with Cities in Water Stress
Общини с населени места с недостиг на вода през последните 3 години 
Municipalities with cities in water stress (2012-2015)
Строителен сектор 
Construction Sector
Произведена продукция в строителния сектор - данни за тримесечие, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100 
Production in construction - quarterly data, volume index of production, index, 2010=100
Производство Произведена продукция в строителния сектор - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100 
Production in construction - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Произведена продукция в строителния сектор (общо, сгради, строителство на съоръжения) - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100 
Production in construction (total, buildings, civil engineering work) - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Произведена продукция в строителния сектор в България (общо, сгради, строителство на съоръжения) - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100 
Production in construction in Bulgaria (total, buildings, civil engineering work) - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Кризисни събития и загуби (2010-2015 г.) 
Crisis Events and Losses (2010-2015)
Кризисни събития и загуби през периода 2010-2015 г. - общо за държавата 
Crisis events and losses in the period 2010-2015 - total for the country
Характеристики на наводненията - по области: обобщение за периода 20102015 г. 
Characteristics of floods by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на наводненията - общо за страната за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of floods - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата - по области: обобщение за периода 20102015 г. 
Characteristics of landslides by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата - общо за страната за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of landslides - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата (към 31.12.2017 г.) 
Landslides characteristics (cutting date 31 December 2017)
Земетресения - по области: обобщение за периода 2010-2015 г. 
Earthquakes by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на земетресенията - общо за страната за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of earthquakes - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на земетресенията - по области: обобщение за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of earthquakes by districts: summary for the period 2010-2015
Потенциален сеизмичен риск 
Potential Seismic Risk
Сеизмични рискове/характеристики за страната 
Seismic risks/characteristics in the country
Пожари - по области: общо за периода 2010-2015 г. 
Fires by district: summary for the period 2010-2015
Характеристики на пожарите - общо за страната за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of fires - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на пожарите - по области: обобщение за периода 2010-2015 г. 
Characteristics of fires by districts: summary for the period 2010-2015
Уязвимост на градската среда в зависимост от размера и местоположението на градовете 
Urban Environment Vulnerability by Size and Location of Cities
Оценка на уязвимостта и капацитета 
Vulnerability and capacity assessment
Австрийска стратегия за адаптация към изменението на климата 
Austrian Strategy for Adaptation to Climate Change
Австрийска стратегия за адаптация към изменението на климата - цели и препоръчителни действия за сектора на градската среда 
The Austrian Strategy for Adaptation to Climate Change - Urban Environment Sector Objectives and Recommended Actions
Платформи, мрежи и проекти, свързани с международното сътрудничество за информационен обмен 
Platforms, Networks, and Projects, related to International Cooperation or Information Exchange
Настоящият доклад има за цел да идентифицира опции за адаптация към изменението на климата за българския сектор „Води“ въз основа на подход за управление на риска. 
The report aims at the identification of climate change adaptation (CCA) options for the water sector in Bulgaria based on a risk management approach.
За разлика от други сектори, водният сектор е изцяло зависим от наличието на ресурс, който предвид своето естество е най-податлив на вариации и несигурност. 
Unlike other sectors, the water sector is fully reliant on the availability of a resource, which by nature, is most susceptible to variation and uncertainty.
Това налага разглеждането както на водностопанските системи - водоснабдяване и канализация, хидромелиорации, водноелектрически централи и използване на вода за промишлени цели, така и на природните водни системи. 
This requires both managed water systems - water supply and sanitation, hydro-melioration, hydropower, and industrial use - and natural water systems to be considered.
Водните ресурси в България са разпределени неравномерно по региони и по сезони. 
Water resources in Bulgaria are unevenly distributed by region and season.
Изменението на климата ще има съществено въздействие върху хидрологията на реките. 
Climate change is expected to have a significant effect on the hydrology of rivers.
В сравнение с референтния период 1976-2005 г., прогнозите предвиждат намаление на общия годишен отток в някои речни басейни от близо 10% за период от 30 години. 
For some river basins, total annual discharge rates are projected to drop by approximately 10 percent over a period of 30 years in comparison to the reference period 1976-2005.
Очакват се и съществени изменения в сезонното разпределение на речния отток. 
Significant shifts are expected in the seasonal distribution of rivers' runoff.
Докато за зимата и пролетта се предвижда нарастване, летният и есенният отток вероятно ще намалеят. 
While in winter and spring there will be an increase, summer and autumn river discharge rates are expected to decline.
Не се очакват значими промени при наличните подпочвени води. 
Groundwater availability is not expected to change significantly.