natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ползите от адаптацията са по-високи в сценария с покачване на температурите с 4°C, при който отрицателното въздействие на изменението на климата върху растежа е намален почти наполовина (от 4,3 процента до 2,6 процента от БВП). 
The benefits from adaptation are higher in the 4°C scenario, where the negative impact of climate change on growth is almost halved (from 4.3 percent to 2.6 percent GDP).
От гледна точка на мобилизиране на ресурсите, симулациите на модела показват, че е възможно да се финансира адаптацията чрез 2-процентна вноска за климата, наложена върху потребителските стоки, без да се възпрепятстват перспективите за растеж. 
In terms of resource mobilization, the model simulations show that it is possible to finance adaptation via a 2 percent climate contribution levied on consumption goods without hampering the prospects for growth.
Тази вноска води до леко отрицателно въздействие върху благосъстоянието на потребителите само при сценария с повишение на температурите с 2°C, докато при сценария с повишение на температурите с 4°C, където има повече възможности за адаптация, подобренията в икономическата ефективност и конкурентоспособността в международната търговия натежават над неблагоприятното въздействие на тази фискална политика. 
This climate contribution leads to a slight negative impact on consumer welfare in the 2°C scenario only; in the 4°C scenario, where there is more scope for adaptation, improvements in economic efficiency and competitiveness in international trade override the adverse impact of this fiscal policy.
Другите алтернативи включват ориентиране на чуждестранни фондове към адаптация, като например структурните фондове от Европейския съюз или техните наследници, или други двустранни или многостранни механизми за финансиране, насочени към климата. 
Other alternatives include orienting foreign funds, such as structural funds from the European Union, or their successors, or other bi- or multi-lateral mechanism focused on climate finance, towards adaptation.
От гледна точка на разпределението на средствата за адаптация, симулациите на модела показват, че ориентирането на ресурсите за адаптация към всички сектори (а не само към най-уязвимите) носи повече ползи за българската икономика и гражданите, тъй като увеличава наличието на капитал в продуктивните сектори, със съответното нарастване на производството и добавената стойност, като по този начин частично надвишава отрицателните последици от изменението на климата. 
In terms of allocating adaptation funding, the model simulations show that orienting adaptation resources across sectors (and not only to the most vulnerable sectors) yields more benefits to the Bulgarian economy and citizens, since it increases availability of capital in productive sectors, with expansion in output and value added, partly outweighing the negative impacts from climate change.
Тези резултати са получени при първия опит за изграждане на интегриран модел за оценка на адаптацията към изменението на климата за България. 
These results are based on the first attempt to build an integrated assessment model on climate adaptation for Bulgaria.
Специален акцент беше поставен върху селското стопанство като един от най-уязвимите на изменението на климата сектори и моделът може да анализира добре връзката между природните активи като земя и вода, които са уязвими от изменението на климата и първичните производствени фактори за селското стопанство. 
There was a particular focus on agriculture as one of the most vulnerable sectors to climate change and the model can analyze well the link between natural assets such as land and water that are vulnerable to climate change and primary production factors for agriculture.
При интерес по отношение на политиките и налична микроикономическа и техническа информация на секторно равнище, моделът може да бъде допълнително подобрен, за да се подобри представянето на уязвимостта на климата и на адаптационния потенциал в други сектори или да се анализират въпроси, свързани с смекчаване на въздействието от изменението на климата. 
Based on policy interest and available microeconomic and technical information at sectoral level, the model could be further enhanced to similarly improve the representation of climate vulnerability and adaptation potential in other sectors or to analyze mitigation issues.
Класификация и разпределение, използвани при анализа 
Classification and Mapping Used for Analysis
Таблица 1.1. 
Table 1.1.
Отраслова класификация и разпределение по GTAP 57, използвани за целите на анализа (13 обобщени сектора) 
GTAP 57 sector classification and mapping used for analysis (13 aggregate sectors)
Таблица 1.2. 
Table 1.2.
Стойности на параметрите при основните сценарии с шокови сътресения от изменението на климата 
Parameter values for the central cases of climate change shocks
Таблица 1.3. 
Table 1.3.
Стойности на шоковите въздействия при сценария с адаптация 
Shock values for the adaptation scenario
Таблица 1.4. 
Table 1.4.
Описание по отрасли 
Sector description
Сравняване на резултатите от настоящия анализ с резултатите от моделирането, представени в доклада на ОИСР (2015 г.) 
Comparing Results with an Integrated Modelling Exercise: OECD Report (2015)
В настоящия раздел се прави сравнение между резултатите от настоящото проучване и тези, посочени в доклада на ОИСР от 2015 г., като се започва с описание на модела и някои по-важни резултати от проучването. 
This section compares the results of this study with those reported in OECD (2015) and starts by first describing the model and some important results of the study.
В доклада на ОИСР е използван моделът на взаимовръзките по отношение на околната среда (моделът ENV-Linkage на Дирекция „Околна среда“ на ОИСР) - рекурсивен, мултирегионален и мултисекторен динамичен модел на изчислимото общо равновесие (ИОР) за моделиране на глобалната икономика. 
The OECD paper uses the Environment Directorate's Linkage (ENV-Linkage) model, a recursive and multi-region, multi-sector dynamic CGE model of the global economy.
За този базов сценарий е избран случаят, при който световната икономика се развива, без да е налице изменение на климата. 
This baseline represents the case where the world economy evolves without any climate change.
Очакваните въздействия от изменението на климата впоследствие се налагат върху базовия сценарий, за да може с тяхна помощ да се направи оценка на начина, по който новите сътресения променят „наблюдаваната“ световна икономика. 
The anticipated climate change impacts are then overlaid on this baseline to help assess how the new shocks change the ‘observed' world economy.
Съгласно организацията на модела, светът е разделен в глобален мащаб на тринадест зони (групи)13, а 57-те производствени отрасъла по класификацията на Глобалния проект за анализ на търговията (GTAP) са агрегирани в осем сектора14. 
The model setup divides the world into thirteen global groupings and aggregate the 57 GTAP commodities into eight sectors.
Макар дискусията относно въздействията от изменението на климата да е насочена като цяло към агрегираните региони, изброени в бележката под линия, проучването достига до резултати и за някои основни отделни икономики, които изграждат агрегираните подразделения. 
While the discussion on the climate impacts generally focuses on aggregate regions listed in the footnote, the study also reports results on some major individual economies that make up the aggregate divisions.
Моделирането се базира на прогнозните данни за това как избрани въздействия от изменението на климата влияят върху факторите за икономическия растеж в основни региони на света на макроикономическо и секторно равнище. 
The modelling is based on existing estimates of how selected climate impacts affect the drivers of economic growth of major world regions at the macroeconomic and sectoral level.
Множество въздействия от изменението на климата са взети предвид в анализа, като списъкът включва: изменения в добивите от земеделски култури, загуба на земя и капитал поради покачването на морското равнище, въздействие на екстремни събития като урагани, заболеваемост вследствие излагане на топлина и студ, изменения в търсенето на енергия и изменения в туристическите потоци. 
A multitude of impact of climate change is considered in the analysis and the list includes changes in crop yields, loss of land and capital from SLR, impact of extreme events such as hurricanes, morbidity from heat and cold exposures, changes in energy demand, and changes in tourism flows.
Като цяло проучването показва, че според направените прогнози комбинираният ефект от посочените по-горе избрани въздействия върху световния БВП ще нарасне във времето, като вероятно ще достигне нива от 1,0 до 3,3 процента до 2060 г., като централната прогноза е за загуби в размер на 2 процента от БВП. 
In general, the study reports that the combined effect of the above selected impacts on global annual GDP is projected to rise over time to likely levels of 1.0 percent to 3.3 percent by 2060, with a central projection of 2 percent GDP loss.
Съществуват обаче значителни регионални различия в тази оценка на въздействието от изменението на климата. 
There are, however, substantial regional variations in this estimate of impacts of climate change.
Първата значима разлика между анализа на ИОР за България и доклада на ОИСР, която трябва да се отбележи, е че този конкретен анализ използва стандартния и статичен модел на GTAP, докато докладът на ОИСР залага на рекурсивен динамичен модел на ИОР, представляващ усилен модел AD-DICE, който на свой ред представлява клас интегрирани модели за оценка. 
The first important notable difference between Bulgaria CGE analysis and the OECD paper is that this specific analysis used the standard and static GTAP model while the OECD report relied on a recursive dynamic CGE model that is augmented AD-DICE which is a class of integrated assessment models.
Макар статичните модели на ИОР да предоставят полезен ориентир за анализ на политиките, използването им при моделирането на изменението на климата нееднократно е ставало обект на критика. 
While static CGE models provide a useful benchmark for policy analysis, their use in climate change modeling has been criticized in a number of ways.
Най-напред, при статичния модел на ИОР няма оптимизация във времето, т. е. участващите субекти се приемат за миопични по отношение на вземането на периодични решения, например за реализиране на икономии или инвестиции. 
First, in the static CGE model, there is no optimization over time, that is, agents are seen as being myopic when it came to between-period decisions such as savings and investment.
На второ място, изменението на климата по самото си естество е динамично явление. 
Second, climate change by its very nature is a dynamic phenomenon.
Втори източник на различия между двете проучвания са естеството и обхватът на вредите, моделирани в симулациите. 
A second source of difference between the two studies is the nature and extent of climate change damages modelled in the simulation exercises.
Нашият модел извлича необходимите параметри от малко на брой надеждни източници и се съсредоточава върху три области на въздействие от изменението на климата: селскостопанска производителност, търсене на енергия и туризъм. 
Our model derived the necessary parameters from few reliable sources and focused on three impacts of climate change: agricultural productivity, energy demand, and tourism.
Проучването на ОИСР, от друга страна, се осланя на по-голям обем литература и изследва въздействието на набор от области на въздействие от изменението на климата. 
The OECD study on the other hand relies on a larger literature and studies the impact of a range of climate change impacts.
Другата важна разлика е свързана с използваното в анализа на ИОР за България секторно и регионално агрегиране, което сериозно се отличава от посоченото в проучването на ОИСР. 
The other important difference has to do with the sectoral and regional aggregation used in the Bulgaria CGE analysis and is very different from the one reported in the OECD study.
Освен това настоящото проучване използва Версия 9 на базата данни на GTAP, като базовата година е 2011 г., докато при доклада на ОИСР е използвана малко по-стара версия. 
A related point is that this study uses Version 9 GTAP database with 2011 as a base year while the OECD report relies on a slightly earlier version.
Настоящият доклад съществено се различава от проучването на ОИСР поради различията в аналитичните структури. 
These are important differences with the OECD study due to differences in the analytical structures.
Приложение 2: 
Appendix 2:
Оценка на сектор „Биологично разнообразие и екосистеми" 
Assessment of the Biodiversity and Ecosystems Sector
Настоящият доклад е изготвен от Светла Братанова-Дончева и Кремена Гочева (местни консултанти) под надзора на Иън Мунро Грей (старши програмен координатор в Световната банка). 
This report was produced by Svetla Bratanova-Doncheva and Kremena Gocheva (Local Consultants) under supervision of Ian Munro Gray (Senior Program Coordinator at the World Bank).
Екипът работи под ръководството на Филип Амбрози (старши икономист по въпроси на околната среда, ръководител на екипа), Еолина Петрова Милова (старши оперативен служител, съръководител на екипа) и Робърт Бакс (експерт по въпросите на адаптацията към изменението на климата и постоянно пребиваващ в страната координатор по проекта), с подкрепата на Димитър Начев и Аделина Доцинска (асистенти), Светлана Александрова (икономист) и Йени Кацарска (институционален експерт). 
The team worked under the overall guidance of Philippe Ambrosi (Senior Environmental Economist, Task Team Leader), Eolina Petrova Milova (Senior Operations Officer, Co-Task Team Leader), and Robert Bakx (Climate Change Adaptation Expert and Resident Project Coordinator), supported by Dimitar Nachev and Adelina Dotzinska (Team Assistants), Svetlana Aleksandrova (Economist), and Yeni Katsarska (Institutional Expert).
Партньорският преглед на доклада е извършен от Юну Шреста и Стивън Линг под ръководството на Руксандра Мариа Флорою (служители на Световната банка). 
The peer review of the report by Junu Shrestha and Stephen Ling was managed by Ruxandra Maria Floroiu (all from the World Bank).
Терминологичен речник1 
Glossary
Глобално затопляне се отнася до постепенното повишаване (наблюдавано или прогнозирано), на температурата на земната повърхност в световен мащаб, като една от последиците на радиационното въздействие, причинено от антропогенни емисии. 
Global warming refers to the gradual increase, observed or projected, in global surface temperature, as one of the consequences of radiative forcing caused by anthropogenic emissions.
Адаптация е процесът на приспособяване към реални или очаквани неблагоприятни ефекти на изменението на климата и предприемането на подходящи действия за предотвратяване или минимизиране на щетите, които тези неблагоприятни ефекти могат да предизвикат. 
Adaptation is the process of adjustment to actual or expected adverse effects of climate change and taking appropriate action to prevent or minimize the damage they can cause.
В човешките системи адаптацията цели да намали или избегне щети и да използва благоприятни възможности. 
In human systems, adaptation seeks to moderate or avoid harm or exploit beneficial opportunities.
В някои природни системи човешката намеса може да улесни адаптацията към очаквания климат и ефектите му. 
In some natural systems, human intervention may facilitate adjustment to expected climate and its effects.
Екологичното възстановяване е процеса на подпомагане на възстановяването на екосистема, която е деградирана, увредена или унищожена. 
Ecological Restoration is the process of assisting the recovery of an ecosystem that has been degraded, damaged, or destroyed.
Под „възстановяване“ се разбира комплекс от дългосрочни интервенции, които обикновено са организирани на проектен принцип. 
Restoration refers to a complex of long-term interventions typically organized as a project.
В този доклад възприемаме дефинициите, предложени от McDonald и колектив (2016 г.) за елементите на възстановителния процес, както следва: 
In this report, we adopt the definitions provided by McDonald et al. (2016) for the elements of the restoration process:
В зависимост от степента на увреждане на екосистемата, желаното й крайно състояние и наличността в близост до нея на подобни (референтни) екосистеми в добро състояние, както и наличните знания (или пропуски в знанията) за базовото състояние преди деградирането, увреждането или унищожаването на екосистемата, възстановяването може да се състои от различни степени на интервенция - от подпомагане на спонтанното възстановяване (или екологична корекция), целяща подобрена регенерация на съществуващи екосистеми в процеса на възстановяването им предишно съществували състояния, до естествена или асистирана регенерация в посока създаването на дизайнерска екосистема, каквато по-рано не е съществувала на това място - например зелена инфраструктура, земеделски или урбанизирани екосистеми, които да предоставят желаното ниво на екосистемни услуги. 
Depending on the state of damage to the ecosystem, its desired final state, the availability of nearby similar (reference) ecosystems in good condition and the extent of knowledge (or knowledge gaps) about its baseline condition prior to the degradation, damage or destruction, restoration may include varying degrees of intervention between assisting the spontaneous recovery or environmental repair to improve the regeneration of existing ecosystems in their recovery to the initial state, and the natural or assisted regeneration towards creation of a designer ecosystem that has not previously existed in the location, such as green infrastructure, cropland or urban ecosystems providing a desired level of ecosystem services.
Смекчаване (на изменението на климата) е човешка интервенция, целяща намаляването на източниците или увеличаването на поглъщателите на парникови газове (ПГ). 
Mitigation (of climate change) is a human intervention to reduce the sources or enhance the sinks of greenhouse gases (GHGs).
Уязвимост към изменението на климата е степента, до която всяка система е чувствителна към отрицателните въздействия, които й налага изменението на климата и неспособна да се справи с тях. 
Vulnerability to climate change is the degree to which any system is susceptible to, and unable to cope with, the negative impacts that climate change imposes upon it.
Уязвимостта е функция на характера, размера и степента на климатичните вариации, на които е изложена дадената система, както и чувствителността и адаптивната способност на системата. 
Vulnerability is a function of the character, magnitude, and rate of climate variation to which a system is exposed, its sensitivity, and its adaptive capacity.
Социално-екологичната система е набор от екосистемни и антропогенни взаимодействия в дадена територия, които водят до промени в състоянието на екосистемите (включително абиотичните и биотичните фактори на средата) и следователно до промяна на биологичното разнообразие. 
Socio-ecological system isa set of ecosystem and human interactions in a given territory that lead to changes in the state of ecosystems (including abiotic and biotic environments) and, as a consequence, to biodiversity change.
Социално-екологичната система обикновено се управлява на местно и национално равнище чрез различни политики, като политики за собственост върху ресурсите и местно управление, земеползване, управление на водни ресурси, управление на отпадъците, вредни емисии от домакинствата, промишлеността и селското стопанство, замърсяване на почвата и водите. 
The socio-ecological system is typically managed locally through resource ownership and local management policies, such as land use, water and waste management, household, industrial, and agricultural emissions of air, soil, and water pollution.
Въпреки това, тя винаги трябва да се разглежда в контекста на по-широки ефекти и взаимодействия между различните социалноекологични системи, между градските и селскостопанските, като последните осигуряват екосистемни услуги на градското население, но и замърсяват околната среда в селските райони. 
However, it should always be seen in the context of wider effects and interactions between different socio-ecological systems, between urban and agricultural, where the latter provide ecosystem services to the urban population and pollute the environment in rural areas.
Разглеждането на социално-екологичната система е тясно свързано с ландшафтната екология, която също изучава взаимодействието между различните видове екосистеми и обществото. 
Consideration of the socio-ecological system is closely related to landscape ecology, which also deals with the interaction between different types of ecosystems.
Изменение на климата - влияние върху биоразнообразието, екосистемите и екосистемните услуги 
Climate Change - Impact on the Biodiversity, Ecosystems, and Ecosystem Services
България е страна с богато биоразнообразие. 
Bulgaria is a country of rich biodiversity.
Разнообразната и физическа география и местоположението на границата на различни климатични и растителни райони създава подходящи условия за съществуването на близо 41,493 растителни и животински вида 26% от европейските видове, вкл. 25% от тези в Червената книга на Европа. 
Its diverse physical geography and location on the border of different climatic and vegetation regions creates favorable conditions for the existence of nearly 41,493 plant and animal species-26 percent of European species, including 25 percent of those in the Red Book of Europe.
За опазването им са определени места по Натура 2000, заемащи 34,4 % от територията на страната и защитени територии с обща площ 584.563,19 хектара или 5,3 % от площта на страната. 
NATURA 2000 sites, which occupy 34.4 percent of the territory, and protected areas with a range of 584,569.19 hectares or 5.3 percent of the country's area, are dedicated for their conservation.
Според климатичните сценарии в средносрочен план могат да се очакват суша и екстремни климатични феномени, (бури, наводнения, свлачища, ветрове, градушки и др.), но благодарение на повишаването на температурата и увеличаване на вегетационния период. 
According to climate projections, droughts and extreme climate-related phenomena (storms, floods, landslides, winds, hailstorms, and so on) can be expected in the medium term, along with an increase of the vegetation period.
Освен сезонните екстремни температурни амплитуди, очакваните ежедневни големи температурни амплитуди могат да причинят шокови ефекти за част от растителните и животинските организми на територията на страната. 
Along with seasonal extreme temperature differences, large temperature differences on a daily basis can cause temperature shocks for species in the country.
В резултат на това, в краткосрочен план неблагоприятни ефекти могат да се очакват на всички нива на биоразнообразие. 
As a result, in the short term, adverse effects can be expected at all levels of ecosystems.
Генетичното разнообразие може да намалее, поради изчезването на застрашени видове - специализирани видове и ендемити с ограничен ареал и малки възможности за миграция. 
Genetic diversity may be reduced due to the disappearance of endangered species-specialists and endemic species with a limited range and opportunities for migration.
Изменението на климата може да повлияе и на жизнените и размножителните цикли на видовете в екосистемите, което да засегне популациите и процесите в екосистемата (хранителни вериги, конкуренция за ресурси), вкл. поради инвазия на чужди видове. 
Climate change can also affect the life cycles and breeding cycles of species, within ecosystems, to affect populations and processes in the ecosystem (food chains and competition for resources), including by invasion of invasive species.
Тези многобройни проявления на изменението на климата се очаква да окажат различно влияние върху различните типове екосистеми и да засегнат биоразнообразието и екосистемните услуги по много начини, включително рязко и дори катастрофално. 
These numerous manifestations of climate change are expected to have different impacts on different types of ecosystems and affect biodiversity and ecosystem services in a range of ways including in an abrupt and even catastrophic manner.