natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Национални системи за ранно откриване и превенция на горски пожари, дългосрочен мониторинг на природните нарушения и мониторинг на горските ресурси, включително Национална горска инвентаризация 
Category National Systems for rapid forest fire detection, long-term disturbance monitoring and forest resource monitoring, including NFI
Българските гори са изключително важен и надежден индикатор за влиянието на климатичните промени върху природата. 
Bulgarian forests are a large natural indicator of the impact of climate change.
Изпълнението на Националната горска инвентаризация е сред малкото програми, които ще позволят системно измерване на тенденциите в това отношение в дългосрочен аспект. 
The NFI is one of the very few programs that will be able to consistently measure trends over a long period of time.
НГИ ще осигури солидната база от знания за добре планирани мерки за адаптация и оценяването на въздействието им. 
The NFI will provide solid evidence to target climate change measures and ensure they have maximum impact.
Имайки предвид естествения и полу-естествения характер на горските ресурси, промените в тях ще са по-лесни за установяване от други засегнати ресурси. 
Given the natural or semi-natural state of forest resources, climate change effects will be easier to discern in this resource than in other forms of land use.
В този смисъл НГИ ще помогне за установяване на промени, които може да засягат пряко и други сектори. 
The NFI will not only will be useful for the forestry sector, with regard to measuring climate change, it will be important for the country as a whole.
За да се гарантира, че българските горски ресурси ще могат да продължат да изпълняват успешно функциите си, да посрещнат предизвикателствата и да се получат ползи от възникващите възможности, ще са необходими адекватни политически, стратегически и управленски решения. 
Policy, strategic, and management interventions are needed to ensure that the Bulgarian forest resources continue their current performance, meet existing and upcoming challenges, and take advantage of opportunities that will arise.
Националната горска инвентаризация ще осигури нужната статистически достоверна информация, получена по международно признати стандарти. 
An NFI will deliver the information that is needed in a clear and statistically robust manner, in line with internationally recognized standards.
Националните системи за откриване и превенция на горски пожари и бързо реагиране и за дългосрочен мониторинг на природните нарушения са директно необходими за намаляване на очакваните големи загуби от всички нарушения и за преминаване на работа от режим на „реагиране след нарушенията“ към „планирани действия“ преди нарушенията. 
The latter two options are directly needed to decrease the high losses that follow from all types of disturbances and switch from ‘post-disturbance response' to ‘planned' actions to limit the potential for forest disturbances and the losses from them.
Необходимо е да се познават отлично наличните ресурси, щетите и местата, които възникват в тях. 
The country must exactly know its resources, damages that occur to it, and where they occur.
Това е информационната база за оценка и планиране на риска и за целия процес за взимане на информирани решения. 
Such information base is an indispensable prerequisite for professional policy development based on a proper risk assessment and for the planning of action.
Успешното адаптиране на горския сектор към изменението на климата ще има добавен ефект от увеличаване на ефектите за смекчаване на последствията от климатичните промени, тъй като количествата усвоен въглерод ще се увеличават и същевременно ще нараства икономическата значимост. 
Successfully adapting the forest sector to climate change will have the added benefit of increasing its mitigation effect as more carbon will be sequestered from the atmosphere and the economic importance of the sector will grow.
В няколко години българските гори са фиксирали до 22% от всички индустриални емисии на въглерод и горите се явяват най-големия фиксатор на въглерод на страната. 
In several years, Bulgarian forests offset 22 percent of all industrial carbon emissions and are the country's single largest carbon sink.
Адаптацията на горите към климатичните промени и потенциалните последици свързаните с тях, намаляването на общата уязвимост на сектора и увеличаването на икономическата му устойчивост са изключително важни за качеството на живот на българското население. 
Adaptation of Bulgarian forests to climate change and its potential consequences, reducing the overall vulnerability of the forestry sector, and increasing its economic viability and resilience, is crucial for the quality of life of the Bulgarian population.
Препоръчително е България са се ангажира с няколко групи от адаптационни мерки. 
It is recommended that Bulgaria engages in several groups of adaptation measures.
Сред най-важните са: 1) Научни изследвания, образование, трансфер на знания и изграждане на капацитет, за да осигури солидната основа за информирано взимане на правилни решения за адаптация; 2) Изграждане на устойчивост при възобновяването, създаването на нови гори и увеличаването на горските ресурси, за да се увеличи устойчивостта на горите и да се посрещнат успешно предизвикателствата по възстановяване на засегнати от нарушения гори и от повишаване на търсенето на дървесина; 3) Поддържане на биологичното разнообразие и генетичното богатство и по този начин помагане на горите да се справят с предизвикателствата от климатичните промени благодарение на наличното богатство от видове и генотипи; 4) Изграждане на национални системи за ранно откриване и превенция на горски пожари, дългосрочен мониторинг на природните нарушения и мониторинг на горските ресурси, включително Национална горска инвентаризация (НГИ) и по този начин минимизиране на загубите от различни природни нарушения и осигуряване на възможност за адекватни стратегии за планиране и адаптиране на найуязвимите гори; 5) подобряване на потенциала за дълготрайно използване на продукти с висока стойност от дървесина и по този начин увеличаване на печалбите в дървопреработващата и мебелните промишлености; 6) Подобряване на потенциала за устойчива и по-екологична употреба на дървесна биомаса за производство на енергия. 
Among the most important groups of measures are (1) research, education, capacity building and knowledge extension to provide a solid foundation for an informed decision making process and adaptive management, (2) building resilience in regeneration, expanding, and strengthening the forest resource to increase forests' resilience and meet challenges in recovery operations and higher demand of wood, (3) maintenance of biodiversity and genetic diversity thus helping forests meet the climate-change challenges as a result of their high species and genotype richness, (4) building and maintaining a national rapid forest fire detection, long-term disturbance monitoring and forest resource monitoring systems (including NFI) and in this way minimizing the losses from disturbances and enabling proper strategy development and management planning and adapting of forests in areas with the highest risks, (5) improving the potential for long-term use of higher-valued wood products, thus raising the revenues from wood-processing industries, and (6) improving the potential for sustainable and more environment-friendly use of wood biomass for the production of energy.
Потенциално влияние на изменението на климата върху горския сектор в България 
Potential Climate Change Impacts on the Forestry Sector in Bulgaria
Концептуалната рамка на анализа на разходите и ползите (АРП) беше разработена въз основа на изменението на климата, засягащо горския сектор. 
The conceptual framework of the cost-benefit-analysis (CBA) was developed based on climate change affecting the Forestry sector.
Определи параметрите на връзката между показателите за ефективност и показателите за изменението на климата за горския сектор (повишение на температурата +2°C и +4°C, както и промените в режима на валежите). 
Estimate the parameters of a relationship between performance indicators and climate change indicators for the forestry sector (temperature +2° C and +4°C, and precipitation changes).
Смята се, че климатичните фактори, свързани с оценката на въздействието, са средна температура и средни валежи. 
It is considered that climatic drivers associated with the impact assessment are average temperature and average precipitation.
Разработи модел на АРП - оценка на разходите и ползите от адаптационните действия, като по този начин се измерва ефективността на инвестициите. 
Develop a CBA model - apprising the costs and benefits of adaptation actions, thus measuring the efficiency of investments.
Ефектите са изразени като намаляване на разходите поради предприетите мерки за адаптиране. 
The effects are expressed as a decrease in costs because adaptation measures taken.
Оценка и класифициране на мерките за адаптация по отношение на икономическата ефективност. 
Evaluate and rank the adaptation measures in terms of economic efficiency.
Разходите и ползите са представени в парично изражение и за определяне на ННС на мерките за адаптация се използва дисконтов процент. 
Costs and benefits are expressed in monetary terms and a discount rate is used to determine the NPV of the adaptation measures.
Регресионният анализ - като техника за оценка на адаптационните мерки при неяснота идентифицира онези фактори, които оказват най-голямо влияние върху основните секторни показатели. 
The regression analysis - as a technique to assess adaptation measures under uncertainty - identifies those factors that have most influence on main sectoral indicators.
Прогнозните ефекти от мерките за адаптиране се изразяват като логаритмична функция, която е инструмент за измерване на ефекта от инвестициите, които ще бъдат постепенно реализирани до 2050 г. 
The projected effects of adaptation measures are expressed as a logarithmic function, which is a tool to measure the effects of investments that would be gradually made until 2050.
Паричната стойност на ефектите е намалена с 4.5% за публично финансиране и с 8% за частно финансиране. 
The monetary value of the effects was discounted by 4.5 percent for public funding and by 8 percent for private funding.
Ползите се определят като положителния ефект от прилагането на мерките за адаптиране към изменението на климата в сектор горско стопанство. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the forestry sector.
Процедура за събиране на данни 
Data collection procedure
Основните данни, използвани за анализа на разходите и ползите, бяха получени от Плана за действие, който е част от проектопредложение за Национална стратегия и План за действие за адаптиране към изменението на климата за България и от официални статистически данни, доколкото са налични. 
The primary data used for the CBA was obtained from the Action Plan that is part of a draft proposal for a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan for Bulgaria, and from official statistical data, as far as available.
Определянето на корелационния коефициент (зависимостта между всеки секторен показател и факторите на изменението на климата [температура и валежи] се използва за изясняване и избиране на критичните променливи (променливи, които са силно чувствителни към климатичните фактори). 
Estimation of the correlation coefficient (dependence between each sectoral indicator and climate change factors [temperature and precipitation]) is used to stand out and select the critical variables (variables, which are highly sensitive to climate factors).
Спецификации на модела - предположения и ограничения 
Model specifications - assumptions and limitations
При подготовката и провеждането на АРП бяха направени редица допускания. 
A number of assumptions were made when preparing and carrying out the CBA.
Прогнозна стойност на тенденциите за всеки секторен показател въз основа на историческите данни (1960-2015 г.) 
The projected trend value of each sector indicator based on historical data (1960-2015).
Основните показатели за ефективност, включени в анализа, са: обща залесена площ в хектари (ha), общо количество дървесина, изразено в хиляди кубически метри, общото годишно увеличение, изразено в хиляди кубически метри за година, средно годишно увеличение, изразено в кубични метри за един хектар, дърводобив, изразен в хиляди кубически метра годишно. 
The main performance indicators included in the analysis are: total afforested area, hectares (ha), total wood stock expressed in thousands of cubic meters, total annual increment expressed in thousands of cubic meters per year, average annual increment expressed in cubic meters per one ha, wood harvesting expressed in thousands cubic meters per year.
Предвид наличните дългосрочни и прогнозни данни (в случая, използвани от Костов и Рафайлова, 2009, виж Приложение 4) най-подходящият от тези показатели е общият наличен запас от дървесина. 
Given the available long-term and prognosis data (in the case used from Kostov and Raffailova, 2009, see Annex 4) the most relevant of these indicators is the total available wood stock.
Настоящата система за инвентаризация в България използва този показател за оценка на показателите на нарастване и за планиране на възможното събиране на дървесина. 
The current Bulgarian inventory system uses this indicator to assess the increment indicators and to plan possible wood harvesting.
Общият запас от дървесина също е индиректен показател за здравето на горите, натрупания въглерод, общото състояние на горите и общата им способност да обслужват голямо разнообразие от екосистемни услуги. 
The total wood stock is also an indirect indicator of forest health, accumulated carbon, the overall condition of the forests and the overall ability of forests to serve a wide variety of ecosystem services.
Въпреки това, общият запас от дървесина е много специфичен индикатор, защото е ресурс, който не може да бъде използван веднага във всеки един момент. 
However, the total wood stock is a very specific indicator because it is a resource that cannot be readily used at any given moment.
Използването на ресурса е дългосрочно, на малки части от него (годишния дърводобив), което не трябва да надвишава годишното увеличение на ресурса (годишното увеличение). 
The use of the resource is long-term, at small portions of it (the annual harvest), which must not exceed the annual increase of the resource (annual increment).
Само по този начин може да се осигури дългосрочна стабилност и наличност на ресурсите. 
Only in this way the long-term stability and availability of the resources can be assured.
Освен това трябва да се подчертае, че освен дървесината, горите осигуряват редица услуги на обществото, които все още не са напълно оценени в България. 
In addition, it must be stressed that, besides wood, forests provide a number of services to society that are not yet fully evaluated in Bulgaria.
Те се наричат екосистемни услуги (например пречистване на водата и регулаторна функция, функция за защита на почвата, функция за задържане на въглерода, осигуряване на горски площи за отдих и туризъм и т.н.) и повечето от тях са пряко свързани със състоянието на горите. 
These are called ecosystem services (for example water purification and regulatory function; soil protection function; carbon sequestration function; provision of forested areas for recreation and tourism, and so on) and most of them are directly related to the condition of the forests.
Ето защо горите могат да се разглеждат като стратегически ресурс, осигуряващ многобройни услуги и ползи, и имащ много висока стойност, от която само малка част може да се използва в даден момент от времето. 
Therefore, forests can be considered as a strategic resource, providing multiple services and benefits while having very high value, of which only a small portion can be used at a given time moment.
Прогнозите за климата (температура и валежи) бяха приложени към историческите вариации в България (1991-2015 г.). 
Climate projections (temperature and precipitation) were applied to historical variances experienced in Bulgaria (1991-2015).
Входните данни за климатичните фактори се състоят от годишни температури (максимални, минимални и средни) и валежи (максимални, минимални и средни). 
The input data for climate factors consist of annual temperatures (maximum, minimum, and average) and precipitation (maximum, minimum, and average).
Ползите се определят като положителен ефект от прилагането на вариантите за адаптиране към изменението на климата в сектор горско стопанство. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation options in forestry sector.
Регресионният анализ между факторите за изменение на климата и секторните показатели за ефективност не може да бъде направен поради недостатъчно налични статистически данни за всички параметри за сектор горско стопанство и множество допълнителни фактори, които засягат основните показатели, освен изменението на климата. 
The regression analysis between climate change factors and sectoral performance indicators could not be made because of insufficiently available statistical data for all parameters for the forestry sector and multiple of additional factors affecting the main indicators besides solely climate variability.
Тази ограничена наличност на информация затруднява правилното отчитане на връзката между показателите за ефективност и параметрите на изменението на климата. 
This limited information availability hinders the correct accounting of the relationship between performance indicators and climate change parameters.
Освен това в България редовната инвентаризация на горите още не е започнала, което затруднява наличието на подробни актуални данни за годишното нарастване на видовете гори. 
Additionally, in Bulgaria, the regular forest inventory has not started yet, which hinders the availability of detailed up-to-date data for the annual increment of forest types.
В България пълното разнообразие от икономически ползи от горите все още не се отчита и оценява. 
In Bulgaria, the full variety of economic benefits from forests is still not accounted and evaluated.
Понастоящем се отчитат само функциите за производство на дървесина, производството на горски плодове и гъби и ловът на дивеч. 
Currently, only the wood production function, production of forest fruits and mushrooms, and game hunting, are accounted.
Цялото разнообразие от екосистемни услуги от горите все още предстои да бъде оценено в парично изражение. 
The whole variety of ecosystem services from forests still has to be monetarily evaluated.
Резултати от АРП за сектор горско стопанство 
Results CBA Forestry Sector
Беше използван базов сценарий за оценка на тенденциите на развитие на показателите за изпълнение при сценариите за покачване на температурата с +2°C и +4°C, без да се вземат предвид мерките за адаптиране към изменението на климата. 
A baseline scenario was used to evaluate the development trend of the performance indicators in the +2°C and +4°C temperature rise scenarios without taking into account climate change adaptation measures.
Този основен сценарий отразява продължаването на настоящите политики и планове (т.е. бъдеще, в което не се предприемат нови мерки за справяне с изменението на климата). 
This baseline scenario reflects a continuation of current policies and plans (that is, a future in which no new measures are taken to address climate change).
Горите представляват природен капитал с висока непазарна стойност. 
Forests represent a natural capital with a high non-market value.
Секторът на горското стопанство има голям потенциал за икономиката. 
Тhe forestry sector has great potential for the economy.
Допускането на АРП е, че изменението на климата може да окаже отрицателно въздействие върху производствените функции на горите и, следователно, мерките за адаптиране могат да помогнат за предотвратяване на загубите и за запазване на високи приходи от горското стопанство. 
The assumption of the CBA is that climate change can negatively affect the production functions of forests and, therefore, adaptation measures can help preventing losses and keeping forestry revenues high.
Кумулативните ефекти от сектора, представени в таблица 8, илюстрират разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани варианти за адаптиране) и сценарии за повишаване на температурите с +2°C и +4°C до 2050 г. 
The cumulative sector effects presented in Table 8 illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Очаквани последици от изменението на климата в сектора на горското стопанство без мерки за приспособяване - основен сценарий (в милиони евро) 
Expected forestry sector effects from climate change without adaptation measures - baseline scenario (in € million)
Като цяло ефектите от изменението на климата върху показателите за ефективност са отрицателни. 
Overall, the effects of climate change on the performance indicators are negative.
Съгласно различни модели и актуални данни, повишените летни температури и намалените валежи ще окажат натиск върху общия запас от дървесина, средното годишно нарастване и свързаните с това възможни количества дърводобив. 
According to different models and up-to-date data, increased summer temperatures and decreased precipitation will put pressure on the total wood stock, the average annual increment, and the related possible wood harvesting amounts.
Причините за това са няколко, като например намален растеж, дължащ се на комбинираното влияние от топлина и суша през лятото, и високи загуби, причинени от нарастващи смущения и смъртност (т.е. пожари, силни ветрове, нашествие от насекоми или атаки от гъби). 
Reasons for that are several, such as reduced growth due to combined heat and drought stress during summer, and high losses caused by increased disturbances and mortality (that is, fires, windthrows, die-back due to insect outbreaks, or fungi attacks).
Паричната стойност на загубите от дървесни запаси и пропуснатите приходи, ако не бъдат предприети мерки за адаптиране, ще бъде за периода до 2050 г. около 123 милиарда евро при сценарий+2°C и 247 милиарда евро при сценарий +4°C. 
Тhe monetary value of wood stock losses and missed revenues, in case no adaptation measures are taken, would, for the period until 2050, be around €123 billion under the +2°C and €247 billion under the +4°C scenario.
Загубите за дърводобив са 4.4 милиарда евро при +2°C и 8.7 милиарда евро при сценария +4°C. 
Тhe losses for wood harvest are €4.4 billion under the +2°C and €8.7 billion under the +4°C scenario.
АРП за сектора се фокусира върху оценката на меките мерки за меко адаптиране. 
The CBA for the sector focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Ползите, получени в резултат на тяхното прилагане, са най-добре илюстрирани чрез количественото определяне на техния ефект върху основния показател за ефективност, общия наличен запас от дървесина. 
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of their effect on the main performance indicator, total available wood stock.
Като се има предвид сложното въздействие на вариантите за адаптиране върху сектор горско стопанство, те не бяха отделно количествено определени в текущия АРП. 
Considering the complex impact of the adaptation options on the Forestry sector, these were not separately quantified in the current CBA.
Нетната настояща стойност (ННС) в таблица 9 илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на приложените мерки за адаптиране, докато икономическата ефективност определя количествено постигнатите ползи, постигнати във връзка с необходимите инвестиции / разходи23. 
The net present value (NPV) in Table 9 illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.