natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Специални схеми за финансиране би трябвало да се въведат за мерки и дейности, които изискват средни разходи, било то чрез отпускане на средства по определено перо в държавния бюджет или бюджетите на министерствата или с помощта на външно финансиране (например от МБР или частно финансиране). 
Medium-cost measures and actions are likely to require dedicated funding, either through identified line-items in national/ministerial budgets or external funding (for example, from MDBs or private finance).
Дейностите, които попадат в. тази категория са повишаване на енергийната ефективност на сградите (например действащият финансов инструмент ФИУЕР на ЕБВР, описан в Раздел 3.1.5) и незначителни подобрения на съществуващите или планираните обекти, с цел гарантиране тяхната устойчивост на изменението на климата (например електропреносната и разпределителна инфраструктура). 
Actions falling into this category include improving the energy efficiency of buildings (for example EBRD's current SEFF support, as described in Section 3.1.5) and minor amendments to existing or planned assets to ensure climate resilience (for example T&D infrastructure).
Вероятно за мерките и дейностите, изискващи високи разходи, ще е необходимо външно финансиране и техническа помощ, като дейностите в тази категория включват основна реконструкция на действащи обекти (например съоръжения за производство на енергия), както и съществени изменения на проектите за нови обекти (например АЕЦ „Козлодуй“). 
High-cost measures and actions are likely to require external financial and technical support and actions falling into this category include major retrofit of existing assets (for example power generation facilities) and significant modifications to plans for new assets (for example NPP Kozloduy).
Независимо от това повишаването на устойчивостта на обектите на изменението на климата на ниво проектиране, обикновено изисква по-ниски разходи, в сравнение с извършването на реконструкция на по-късен етап 
Nevertheless, improving the climate resilience of assets at the design phase typically involves lower costs compared to retrofit at a later date.
Възможностите за адаптация са оценени с оглед на разходите и ползите, свързани с тях и въз основа на опита в други страни/проучвания. 
The adaptation options have been assessed in view of their costs and benefits, based on the experience in other countries/studies.
Резултатите са представени в приложение 10. 
The results are provided in Annex 10.
Ползите от мерките и свързаните дейности по адаптация на енергийния сектор могат да бъдат разглеждани във времеви аспект - като такива, които предоставят краткосрочни или дългосрочни ползи. 
Benefits of adaptation measures and associated action in the energy sector can be viewed temporally, as either offering short-term or long-term benefits.
Мерките и дейностите, които предоставят краткосрочни ползи, са тези, които водят до повишаване устойчивостта към екстремни събития или такива, които създават благоприятна среда и управленска рамка за улесняването на провеждането на по-ефективна адаптация в бъдеще (например интегрирането на изменението на климата в секторните политики и планове и изграждането на институционален капацитет и мрежи от знание). 
Measures and actions that offer short-term benefits are those which improve resilience to extreme events or those that improve the enabling environment and governance framework to facilitate more effective adaptation in the future (for example mainstreaming climate change within sector policies and plans and building institutional capacity and knowledge networks).
Дейностите, които предоставят дългосрочни ползи, са обикновено свързани с енергийни обекти с дълъг жизнен цикъл и включват извършване на подобрения на действащи или планирани обекти за гарантиране тяхната климатична устойчивост (например електропреносната и разпределителна инфраструктура). 
Actions offering longer-term benefits are linked to energy assets, which frequently have long lifespans, and include amendments to existing or planned assets to ensure climate resilience (for example T&D infrastructure).
Като цяло повишаването на устойчивостта на енергийния сектор е потенциално значима краткосрочна до дългосрочна полза и това показва съществуващата необходимост да се отговори на рисковете, свързани с изменението на климата. 
In a broad sense, improved energy sector resilience is a potentially significant short- to long-term benefits, and this indicates an existing need to respond to risks associated with climate change.
Възможно е също така ползите да бъдат преценявани от гледна точка на техните по-широки социалноикономически предимства или ползи за околната среда. 
Benefits can also be viewed in terms of the wider socioeconomic or environmental benefits they offer.
Например идентифицираната мярка за повишаването на енергийната ефективност на сградите има потенциала да предостави множество съпътстващи ползи, а именно изпълнението на цели за смекчаване на въздействието от ИК, по-голямо удобство за жителите и работещите и, ако е насочена към уязвимите групи от населението, (например бедното население в градските и селските райони), би могло да се адресира и проблема със социалното неравенство. 
For instance, the identified measure to improve energy efficiency in buildings has the potential to offer multiple co-benefits, namely climate change mitigation objectives, improved comfort for residents and workers, which if targeted at vulnerable groups (for example rural and urban poor) could address social inequality.
Освен това мярката за преразглеждането на употребата на вода за охлаждане от ТЕЦ и АЕЦ може да предостави съпътстващи ползи за околната среда, посредством намаляването на водоползването на сладководни ресурси. 
In addition, the action to review the use of water for cooling processes by TPPs and NPPs has the potential to offer environmental co-benefits through reduced abstraction of freshwater.
АРП за сектора (обяснено по-подробно в приложение 3) се фокусира върху оценката на меките мерки за адаптиране. 
The CBA for the sector (explained in more detail in Annex 3) focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Ползите, получени в резултат на тяхното прилагане, са най-добре илюстрирани чрез количествено определяне на спестените разходи в основните показатели за изпълнение (потребление на енергия в домакинствата, потребление на топлинна енергия в домакинствата). 
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (energy consumption in households, thermal energy consumption in households).
Като се има предвид сложното въздействие на вариантите за адаптиране върху енергийния сектор, те не бяха отделно количествено определени в настоящия анализ на разходите и ползите. 
Considering the complex impact of the adaptation options on the energy sector, these were not separately quantified in the current CBA.
Нетната настояща стойност (ННС) в таблица 14 илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на осъществени мерки за адаптиране, докато икономическата ефективност измерва ползите, постигнати във връзка с необходимите инвестиции/разходи. 
The net present value (NPV) in Table 14 illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.
Ползите от мерките за адаптиране в сектора на енергетиката при различни климатични сценарии до 2050 г. (в милиони евро) 
Benefits of adaptation measures in the Energy sector under different climate scenarios until 2050 (in €, million)
Прогнозата показва, че при реалистичния сценарий на нарастване на температурата с +2°C общият паричен поток в НПП е предвиден на 67,0 млн. евро и на 475,7 млн. евро при реалистичния сценарий +4°C. 
The projection shows that on average, under the +2°C temperature rise realistic scenario, the total cash flow in NPV is projected at €67.0 million and at €475.7 million under the +4oC realistic scenario.
Паричният поток в НПС по оптимистичен сценарий се очаква да възлезе на 114,8 млн. евро при средна стойност от +2°C и на 548,2 млн. евро при средна стойност от +4°C. 
The cash flow in NPV under the optimistic scenario is projected at €114.8 million at +2°C average and at €548.2 million at +4°C average.
При песимистичния сценарий бъдещият паричен поток е 19,2 милиона евро при +2°C и 403,2 милиона евро при +4°C. 
In the pessimistic scenario the future cash flow is €19.2 million at +2°C and €403.2 million at +4°C.
В рамките на настоящия анализ, ефективността на разходите на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий85. 
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
При реалистичния сценарий от +2°C съотношението ползи/разходи е 1,05 евро (т.е. ползите, постигнати за едно изразходвано евро) и 1,34 евро при реалистичния сценарий +4°C. 
Under the +2°C realistic scenario the benefit/cost ratio is €1.05 (that is, the benefits achieved per Euro spent), and €1.34 under the +4°C realistic scenario.
В този случай ползата е € 1,39 за едно евро инвестиция при оптимистичния сценарий и 1,29 евро за всяко евро инвестиция при песимистичния сценарий. 
In that case, the benefit is €1.39 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €1.29 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
Ползите от мерките за адаптиране на енергийния сектор надвишават разходите, което ги прави надеждна инвестиция за обществото и тяхното прилагане ще допринесе за намаляване на разходите за потребление на енергия. 
Benefits of the adaptation measures for the energy sector exceed their costs making them a sound investment for society and their application will contribute to the reduction of energy consumption costs.
Възвръщаемостта на инвестициите по отношение на преструктурирането на производството на електроенергия е положителна. 
The return on investments regarding restructuring energy power production is positive.
Анализът на ННС показва, че инвестициите в мерки за адаптиране са икономически ефективни. 
The CBA analysis shows that investment in adaptation measures is economically efficient.
В България, енергийната инфраструктура се счита от някои заинтересовани страни за устойчива на изменението на климата, поради факта, че тя е сравнително добре планирана и поддържана. 
In Bulgaria, energy infrastructure is viewed by some stakeholders as being resilient to climate change, due to the fact that it is relatively well planned and maintained.
Като част от критичната инфраструктура, енергийната инфраструктура е изградена, поддържана и експлоатирана в съответствие с доказани във времето строителни стандарти, регулации и добри практики. 
Being part of the critical infrastructure, energy infrastructure is built, maintained, and operated following well proven construction codes, regulations, and good practices.
Взимат се под внимание характеристиките на площадките, които включват и метеорологичните екстремуми (например температура, валежи, водоснабдяване и ветрове) и други показатели от изминали периоди (геоложки проучвания, земетресения, земеползване и т.н.), плюс резерв на безопасност. 
It takes due account of siting characteristics, among which are weather extremes (for example temperature, rainfall, water supply, or wind) and other inputs (geology, earthquake, land use, and so on) based on historical records plus an engineering ‘safety' margin.
Тази технически базирана гледна точка за енергийния сектор би означавала, че ще е относително лесно да се интегрира климатичната устойчивост с найдобрите практики. 
This technical-based view of the energy sector means that making the case for integrating climate resilience within best practice may be relatively easy.
Много е вероятно дейностите за адресиране на съществуващите и бъдещите климатични рискове да се изпълняват, независимо дали енергийният сектор е наясно с това или не; мащабирането, повтарянето и разширяването на тази дейност представлява ефективен начин за повишаването на устойчивостта. 
Whether the energy sector is aware of it or not, activity is likely to be underway to address current and future climate risks; scaling up, replicating, and expanding this activity provides an efficient way to improve resilience.
Идентифицирането на области, където текущите нива на адаптация са високи, е един от начините да се повиши устойчивостта с минимални усилия. 
Identification of areas, where current levels of adoption are high, provides one way of increasing resilience with minimal effort.
Например дейностите за повишаването на енергийната ефективност (за целите на смекчаване), също така предоставят ползи за повишаването на устойчивостта към изменението на климата. 
For example, actions to improve energy efficiency (for mitigation purposes) also offer climate-resilience benefits.
Вероятно има и други примери за такива дейности, предприети от заинтересованите страни в енергийния сектор, обаче в момента те не са установени. 
There may be other examples of action that energy sector stakeholders are taking; however, at present these are not apparent.
От друга страна физическите мерки може би изискват значително повече усилия и евентуално биха били ограничавани от външни фактори. 
In contrast, physical measures are likely to involve significant more effort and may ultimately be constrained by external factors.
Подобни пречки за адаптация биха могли да са технологични, институционални, финансови, политически и регулаторни. 
Such barriers to adaptation can be technological, institutional, financial, policy, and regulatory.
Например, възможността за изграждане на защита от наводнения може да бъде ограничена от потенциалните въздействия върху общностните и търговските дейности в долната част на речните басейни и ограниченото физическо пространство на площадката. 
For instance, the ability to develop flood defenses may be constrained by potential impacts on downstream communities and businesses and limited physical space at the site.
Следователно, може да е необходимо да се въведат специфични условия за всеки отделен случай за справяне с пречките пред адаптацията. 
There may therefore be a need to set up specific contingencies, on a case-by-case basis, to deal with any barriers to adaptation.
За да се изчисли степента на постигнатия напредък за всеки отделен идентифициран приоритет за адаптация, се предлага регулярен анализ на следните три въпроса:86 
To evaluate the progress being made in each area identified as a priority for adaptation, regular review of the following three questions is proposed:
1) Има ли план? 
Is there a plan?
Да се оцени дали политиките и плановете за всяка отделна област адресират съответните климатични рискове. 
Assess whether policies and plans in each area address the relevant climate risks.
Например, дали националната енергийна стратегия разглежда изрично изменението на климата и дали предоставя основа за планирането на решенията, които да отговорят на съществуващите и бъдещите рискове от наводнения? 
For example, does the national energy sector strategy explicitly consider climate change and provide a basis for planning decisions that account for current and future flood risks?
2) Предприемат ли се действия? 
Are actions taking place?
Да се оцени дали мерките, предприети от различните заинтересованите страни, дават резултат и спомагат за намаляването на въздействията от изменението на климата. 
Assess whether the actions by a range of stakeholders are being delivered and are helping reduce the impacts of climate change.
3) Има ли напредък при управлението на уязвимостта? 
Is progress being made in managing vulnerability?
С отчитане на наличните данни, да се оцени дали уязвимостта от рисковете, свързани с изменението на климата, се увеличава или намалява. 
Considering available data, assess whether vulnerabilities to climate change risks are increasing or decreasing.
Отговорите на отделните въпроси се класифицират както следва: 
Responses to each question are classified as either:
Червено: Липсват планове и политики, извършване на дейности или постигане на напредък в адресирането на уязвимостите; 
Red: Plans and policies, delivery of actions, or progress in addressing vulnerabilities, are lacking;
Кехлибарено: Приоритетът за адаптация е частично адресиран, има известни доказателства за напредък в определи области; или 
Amber: Adaptation priority has been partially addressed, some evidence of progress in some areas; or
Зелено: Плановете са налице, дейностите се изпълняват, има напредък. 
Green: Plans are in place, actions are being delivered, progress is being made.
Трябва да се ангажира широк кръг от заинтересовани страни в енергийния сектор, както с идентификацията, така и с извършването на конкретни дейности за адаптация, в т.ч. правителството, регулаторите, енергийните дружества и финансовите институции (банки, застрахователи и инвеститори). 
A range of energy sector stakeholders will need to be involved in both identifying and delivering specific adaptation actions, including government, regulators, energy companies and financial institutions (banks, insurers, and investors).
В зависимост от разглежданите мерки и свързани дейности за адаптация, различните заинтересовани страни ще поемат „водеща“ или „поддържаща“ роля, както е описано в таблица 15. 
Depending on the adaptation measure and associated actions in question, different stakeholders will take on a ‘leading' or ‘supporting' role, as depicted in Table 15.
На този етап не е възможно да бъдат определени различните роли, тъй като заинтересованите страни ще трябва да поемат ангажименти за изпълнението на мерките, които са им възложени. 
At present, it has not been possible to define the different roles as stakeholders will have to make commitments for the implementation of measures assigned to them.
Препоръчва се провеждането на консултации с множество заинтересовани страни, за да се определят отделните роли за всяка от мерките за адаптация. 
It is recommended that a multi-stakeholder consultation takes place to define individual roles for each of the adaptation measures.
Институционална уредба за всеки един от осемте идентифицирани мерки за адаптация на енергийния сектор 
Institutional arrangements for each of the eight adaptation measures identified for the energy sector
Последствия от бездействие/несполучлива адаптация 
Consequence no action/maladaptation
Енергийната инфраструктура в България, включваща съоръжения и системи, които са неразделна част от функционирането на страната, е приоритетна област за адаптация. 
Bulgaria's energy infrastructure, composed of the facilities and systems integral to the functioning of the country, is a priority for adaptation.
Инфраструктурните системи имат дълъг жизнен цикъл, много често са уязвими на екстремните метеорологични събития и повредата им предизвиква ефекта на доминото върху други мрежи и обекти. 
Infrastructure systems are long-lived, often sensitive to severe weather, and their failure can have knock-on impacts on other networks and assets.
Устойчивите енергийни мрежи и услуги са също така и ключово предимство за конкурентоспособността на икономиката. 
Resilient energy networks and services are also a key attribute of economic competitiveness.
Предприемането на действия сега за повишаването на тяхната устойчивост има икономически смисъл, особено в контекста на изменението на климата. 
Acting now to improve resilience makes economic sense, especially in the context of climate change.
Повечето инфраструктурни обекти са с дълъг жизнен цикъл и веднъж построени, реконструкцията им е скъпоструваща. 
Most infrastructure assets are long-lived and costly to retrofit once they are built.
Следователно планирането и проектирането на енергийната инфраструктура трябва да отчита прогнозираните промени и несигурността на климата в бъдеще до края на века, а и след това - за обектите с най-дълъг жизнен цикъл. 
Energy infrastructure planning and design should therefore account for the projected changes and uncertainties in the future climate over the rest of the century and beyond for the longest-lived assets.
От самото начало може да се изгради инфраструктура, която отговаря на тези прогнози или да се проектира по начин, който позволява рентабилно модернизиране според изменението на климата (наричан подход на „управлявана адаптация“). 
Infrastructure can be built from the outset in light of these projections or designed in a way to allow it to be upgraded cost-effectively as the climate changes (termed as ‘managed adaptive' approach).
Взаимно-свързани въпроси, компромисни решения и синергии на вариантите за адаптация 
Cross-cutting Issues, Trade-offs, and Synergies of Adaptation Options
Управлението на водните ресурси е основен хоризонтален въпрос, който е свързан както с енергийния сектор, така и с водния сектор, земеделието, биоразнообразието и екосистемите, градската среда и туризма. 
Management of water resources is a major cross-cutting issue, affecting the energy sector, together with the water sector, agriculture, biodiversity and ecosystems, urban environment, and tourism.
Мерките за адаптация и свързаните с тях дейности в енергийния сектор могат да имат положителни и отрицателни последствия за заинтересованите страни в други сектори и райони, които разчитат на водните ресурси, очертавайки важността на междусекторното и регионалното и координираното икономическо развитие и управление на околната среда. 
Adaptation measures and associated actions within the energy sector could have positive and negative consequences for stakeholders in other water-dependent sectors and regions, emphasizing the importance of cross-sectoral and regionally coordinated economic development and environmental management.
Например, използването на вода от енергийния сектор за охлаждане ще трябва да се вземат под внимание и нуждите от водни ресурси и на другите сектори. 
For instance, the energy sector's use of water for cooling processes will need to be made considering other users.
В рамките на Дунавския басейн, Международната комисия за опазване на река Дунав (ICPDR), е ключов форум за координирани действия, а Планът за управление на речните басейни в Дунавския район (2015) предоставя рамката за сътрудничество. 
Within the context of the Danube River Basin, the International Commission for the Protection of the Danube River (ICPDR) provides a key forum for coordinated action and the Danube River Basin Management Plan (2015) provides a framework for collaboration.
Наводненията също са хоризонтален проблем, който изисква координиран отговор. 
Flooding is another cross-cutting issue, which requires a coordinated response.
Още веднъж в рамките на Дунавския басейн, Планът за управление на риска от наводнения (ПУРН) предоставя полезна рамка за сътрудничество. 
Again, with respect to the Danube River Basin, the Danube Flood Risk Management Plan (DFRMP) provides a useful framework for collaboration.
УП, чрез мерки за енергийна ефективност, се преплита със сектора на градско развитие. 
DSM, through energy efficiency measures, intersects with the built environment.
Повишаването на енергийната ефективност на жилищните сградите и на обществените пространства може да се постигне чрез изграждането на нови сгради, но и със саниране на съществуващия сграден фонд. 
An increase in energy efficiency of dwellings and public spaces can be achieved through construction of new buildings and refurbishment of existing stock.
Трябва обаче да се действа предпазливо, за да не се допусне високо енергийно ефективни, изолирани сгради да се превърнат в потенциален риск от прегряване, особено като се има предвид тенденцията към повишаване на температурите. 
However, caution needs to be exercised to prevent highly energy-efficient, ‘air-tight' buildings becoming a potential overheating risk, particularly considering the trend toward higher temperatures.
Трябва да се избере подходяща технология и проектиране, взимайки предвид тези две цели. 
Appropriate technology and design should be chosen considering these two objectives.