natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Редица въздействия от изменението на климата върху други сектори биха могли да окажат влияние и на енергийния сектор. 
A number of climate change impacts in other sectors can also affect the energy sector.
Обобщение на предимствата и недостатъците за енергийния сектор, от въздействията от изменението на климата върху други сектори, е представено в таблица 16. 
A summary of how climate change effects in other sectors affect the energy sector positively or negatively is presented in Table 16.
Матрица на взаимосвързаностите 
Matrix of interdependencies
Подход за задаване на приоритети 
Priority Setting Approach
Идентифицирането на възможностите за АИК е важна стъпка в процеса на изграждане на устойчивост към изменението на климата. 
Identification of CCA options is an important step in the process of establishing resilience to climate change.
Все пак не е реалистично да се очаква, че всички идентифицирани варианти за адаптиране могат да бъдат приложени едновременно. 
However, it is not realistic to expect that all identified adaptation options can be implemented simultaneously.
Ето защо вариантите за адаптиране обикновено се оценяват, за да се определи реда за тяхно приоритно изпълнение. 
Therefore, adaptation options are normally scored to establish a priority order for their implementation.
В рамките на този доклад ние следвахме насоките на ЕС87 и приоритизирахме възможностите за адаптиране, конкретно определени за енергийния сектор. 
In the framework of this report we have, following EU guidance, prioritized the adaptation options specifically identified for the energy sector.
В подкрепа на задаването на приоритетите бе организирана среща за определяне на приоритети в София през ноември 2017 г., като бяха поканени различни заинтересовани страни от сектора. 
In support of the priority setting a prioritization meeting was organized in Sofia in November 2017, inviting a variety of stakeholders from the sector.
МКА е подход, както и набор от техники, които имат за цел да осигурят цялостно подреждане на опциите, вариращи от най-предпочитаните до най-малко предпочитаните. 
MCA is an approach as well as a set of techniques that aims at providing an overall ordering of options, ranging from the most preferred to the least preferred.
Това представлява начин за разглеждане на сложни проблеми, характеризиращи се с комбинация от парични и непарични цели. 
It represents a way of looking at complex problems that are characterized by a mix of monetary and non-monetary objectives.
МКА разбива вариантите на по-лесно управляеми части, като използва набор от критерии. 
MCA breaks down options into more manageable pieces by using a set of criteria.
Двете групи критерии, използвани за анализа, бяха тези на "Нетните ползи", допълнително разпределени като икономически, социални и екологични ползи, и "Рискове за изпълнение", допълнително разбити на финансови, социални, институционални, технически и технологични рискове. 
The two groups of criteria used for the analysis were those of ‘Net Benefits', further broken down into economic, social, and environmental benefits, and ‘Implementation Risks', further broken down into financial, social, institutional, technical, and technological risks.
Този подход позволява данните и преценките да се съсредоточат върху отделните части, които след това се сглобяват, за да представят цялостна картина. 
This approach allows data and judgements to focus on the separate pieces that are then reassembled to present a coherent overall picture.
При провеждането на МКА (т.е. оценяването на различните възможности за адаптиране), срещата се възползва от присъствието на заинтересовани страни с професионални знания и опит в сектора. 
In carrying out the MCA (that is ‘scoring the different adaptation options'), the meeting benefited from the presence of stakeholders with professional knowledge and experience in the sector.
Независимо от това, усилието за определяне на приоритетите трябва да се разглежда като индикативно и ориентировъчно, поради три основни причини. 
Nevertheless, this priority setting effort must be considered as indicative and tentative, for three main reasons.
Първо, усилията бяха осъществени на ранен етап от процеса на разработване на стратегически поглед и планиране на специфични за сектора опции за АИК. 
First, the effort was carried out at an early stage in the process of developing a strategic view and planning of sector-specific CCA options.
Второ, не всички, които бяха поканени на срещата за приоритизиране, използваха тази покана за участие. 
Second, not all those who were invited to the prioritization meeting used this invitation to attend.
И трето, по-широкото разбиране на основната информация и понятия от страна на заинтересованите страни би било от полза, за да им позволи да направят по-основани резултати. 
And third, a broader understanding of underlying information and notions at the side of the stakeholders would be beneficial to allow them to make more founded scores.
Следователно настоящият списък с приоритети служи само като "първо усещане" за основната посока на действията, които трябва да бъдат предприети най-напред. 
Therefore, the current priority list only serves as a ‘first feel' about the main direction of the actions to be taken first.
На по-късен етап трябва да се обърне допълнително внимание на процеса на определяне на приоритети както за този сектор, така и във всички икономически сектори, които играят роля при планирането на действията на България за АИК. 
At a later stage, further attention should be paid to the priority setting process, both for this sector and across all economic sectors that play a role in the planning of Bulgaria's CCA actions.
Петте основни приоритетни варианта за адаптиране, които бяха преднамерено и индикативно идентифицирани за енергийния сектор, са следните: 
The five main priority adaptation options that were tentatively and indicatively identified for the energy sector are as follows:
а. Предприемане на усилия за мотивиране на крайните потребители на енергия за прилагане на мерки за пестене на енергия, особено домакинствата 
Advance efforts to motivate end users of energy to implement energy saving measures, especially households
б. Преглед на разходите и ползите от включването на устойчивостта на климата в проектирането на нови електроцентрали 
Review costs and benefits of incorporating climate resilience into design of new power plants
в. МОСВ да гарантира, че устойчивостта на климата е включена в управлението на водните ресурси и свързаните с това решения, засягащи експлоатацията на големи ВЕЦ 
MoEW to ensure that climate resilience is integrated into water resources management and associated decisions affecting the operation of large HPPs
г. Да се направи списък на стратегиите, политиките, плановете, стандартите, нормите за проектиране на енергийната инфраструктура и други, за да се определят онези, в които трябва да се включи устойчивостта на изменението на климата 
Undertake an inventory of strategies, policies, plans, standards, energy infrastructure design norms and other, to identify those where climate resilience should be incorporated
д. Когато бъде разработена новата Енергийна стратегия, да се гарантира, че устойчивостта на изменението на климата е включена в нея. 
When the new Energy Strategy is developed, ensure climate resilience is mainstreamed into it
Резултатите от АРП определят икономически най-ефективните действия за адаптиране и позволяват тяхното класифициране. 
The results of the CBA identify the most economically efficient adaptation actions and allow for their ranking.
В доклада се подчертава значението на различните мерки за иницииране на процес за адаптация към изменението на климата, основан на анализ на рисковете и уязвимостта на енергийния сектор в България, както и примери за най-добри международни практики. 
The report highlights the importance of various measures to initiate a climate change adaptation process based on analysis of the risks and vulnerabilities of the energy sector in Bulgaria and examples of best international practice.
Както при всички новосъздадени политики, някои мерки могат да се окажат успешни, други могат да не доведат до очакваните резултати. 
As with any emerging policy, some measures may prove successful, others may not produce the expected results.
Процесът на вземане на решения относно инвестициите за адаптация ще се развие и в бъдеще ще възникнат нови нужди от решения, тъй като информацията за въздействията, свързани с изменението на климата ще се подобрява, а опитът ще показва степента на ефективност на различните първоначални усилия за адаптация. 
The decision process about investments in adaptation will evolve and new decision needs will emerge in the future as information about climate change impacts improves and experience reveals the effectiveness of various early adaptation efforts.
Това обаче не означава, че в момента не трябва да се предприемат никакви действия. 
This does not mean, however, that no actions should be taken now.
В краткосрочен план съществуват редица важни действия, които България може да предприеме, за да подпомогне енергийния сектор да управлява по-добре променливостта на климата и да постави основите на устойчивостта на сектора към изменението на климата. 
In the short term, there are a number of critical actions that Bulgaria could take to help the energy sector better manage climate variability and lay the foundations of the sector resilience to climate change.
Необходими са много условия за посрещане на предизвикателството на климатичните промени. 
There are many requirements for meeting the challenge of climate change.
Те включват: 
They include:
по-висококачествени данни, ориентирани в по-голяма степен към сектора; 
more sector-oriented and high-quality data;
по-добри системи за мониторинг и ранно предупреждение; 
better monitoring and warning systems;
по-голямо взаимодействие и нарастваща интердисциплинарност между учените и политическите и оперативни участници в областта на адаптацията, с цел максимално увеличаване на трансфера на технологии; 
greater interaction and growing interdisciplinarity between scientists and political and operational players in the field of adaptation to maximize technology transfer;
повишаване на осведомеността и либералността на мисленето на цялото общество за идентифициране и даване на приоритет на правилните проблеми. 
increasing awareness and open-mindedness of all society to identify and prioritize the right problems.
И накрая, възприятията и поведението, процесите и факторите, които водят до вземането на решения, както и целите и убежденията на отделните индивиди и на общностите, изглеждат основополагащи за адаптацията на човешките системи, защото хората са тези, които в крайна сметка ще вземат правилните или погрешните решения, които ще повлияят на бъдещето. 
Finally, the perceptions and behaviors, the processes and factors leading to decision-making, and the goals and convictions of individuals and communities appear fundamental to the adaptation of human systems because it is humans who will, in the end, make the right or wrong decisions influencing the future.
Потенциално влияние на изменението на климата върху енергийния сектор на България 
Potential Climate Change Impacts on the Energy Sector in Bulgaria
Потенциално влияние на изменението на климата върху енергийния сектор на България 
Potential climate change impacts on the energy sector in Bulgaria
Анализ на разходите и ползите 
Cost-benefit Analysis
Енергийният сектор е сектор с ключово значение за икономиката и обществото. 
The energy sector is a sector with key importance for the economy and society.
Изменението на климата може да има голямо въздействие върху ефективността на енергийния сектор, засягащо гражданите и функционирането на публичния и частния сектор. 
Climate change impacts can have large impacts on the performance of the energy sector, affecting citizens and the functioning of the public and private sectors.
Концептуалната рамка на Анализа на разходите и ползите (АРП) беше разработена въз основа на изменението на климата, засягащо енергийния сектор. 
The conceptual framework of the cost-benefit-analysis (CBA) was developed based on climate change affecting the energy sector.
Целта на този раздел е да: 
The purpose of this section is to:
Оцени параметрите на връзката между показателите за ефективност и показателите за изменението на климата за енергийния сектор (повишаване на температурата +2°C и +4°C и промени в режима на валежите). 
Estimate the parameters of a relationship between performance indicators and climate change indicators for the energy sector (temperature rise +2°C and +4°C, and precipitation changes).
Разработи модел на АРП - оценка на разходите и ползите от адаптационните действия, като по този начин се измерва ефективността на инвестициите. 
Develop a CBA model - appraising the costs and benefits of adaptation actions, thus measuring the efficiency of investments.
Моделът изчислява очакваните разходи и ползи от вариантите за адаптиране с цел да ги сравнява и да определи дали ползите надвишават разходите. 
It quantifies the anticipated costs and benefits of adaptation options with the aim of comparing them and determining whether the benefits outweigh the costs.
Оцени и класифицира възможностите за адаптация по отношение на икономическата ефективност. 
Evaluate and rank the adaptation options in terms of economic efficiency.
Ефектите от климата бяха оценени в интегриран модел за оценка, който съчетава регресионен (или чувствителен) анализ с анализ на разходите и ползите, т.е. оценява стойността на разходите и ползите от всяко действие за адаптиране - давайки нетна настояща стойност (ННС) - и сравнява разходи (инвестиционни разходи) и ползи (избегнати разходи). 
Climate effects were evaluated in an integrated assessment model, which combines a regression (or sensitivity) analysis with CBA, that is, assesses the value of the costs and benefits of each adaptation action - giving a net present value (NPV) - and compares the costs (investment expenditure) and benefits (costs avoided).
Разходите и ползите са изразени в парични стойности и за определяне на ННС на мерките за адаптация се използва дисконтов процент. 
Costs and benefits are expressed in monetary terms and a discount rate is used to determine the NPV of the adaptation measures.
Регресионният анализ - като техника за оценка на адаптационните мерки при несигурност - идентифицира онези фактори, които оказват най-голямо влияние върху основните секторни показатели90. 
The regression analysis - as a technique to assess adaptation measures under uncertainty - identifies those factors that have most influence on main sectoral indicators.
Положителното въздействие, например, води до по-малко ОтДГ, докато увеличаването на ОхДГ отрицателно. 
Positive impact for example results in less heating degree days while an increase in cold degree days is a negative impact.
Регресионният анализ беше използван за определяне на ефекта от климатичните променливи върху ефективността на показателите за туризма. 
Regression analysis was used to determine the effect of climatic variables on the performance of the tourism indicators.
Зависимите променливи са основните секторни показатели, при които независимите променливи са климатични (температура и валежи). 
The dependent variables are the main sectoral indicators where the independent variables are climatic (temperature and precipitation).
Линейната екстраполация на ключовите показатели бе отчетена с цел да се определи как ще се развива секторът при всеки сценарий. 
Linear extrapolation of the key indicators was accounted aiming at identifying how the sector would develop under each scenario.
Екстраполацията определя количествено всеки отделен показател. 
Extrapolation quantified each individual indicator.
Предвидените ефекти от мерките за адаптиране се изразяват като логаритмична функция, която е инструмент за измерване на последиците от инвестициите, които ще бъдат постепенно реализирани до 2050 г. 
The projected effects of adaptation measures are expressed as a logarithmic function, which is a tool to measure the effects of investments that would be gradually made until 2050.
Паричната стойност на ефектите е намалена с 4,5 процента за публично финансиране и с 8 процента за частно финансиране. 
The monetary value of the effects was discounted by 4.5 percent for public funding and by 8 percent for private funding.
Ползите се определят като положителен ефект от прилагането на мерки за адаптиране към изменението на климата в енергийния сектор. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the energy sector.
Процедури за събиране на данни 
Data collection procedures
Основните данни, използвани за анализа на разходите и ползите, бяха получени от плана за действие, който е част от проектопредложението за Национална стратегия и План за действие за адаптиране към изменението на климата за България и официални статистически данни. 
The primary data used for the CBA was obtained from the Action Plan that is part of the draft proposal for a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan for Bulgaria, and official statistical data.
Корелацията определя дали има връзка между показателите за ефективност и климатичните фактори. 
The correlation determined whether there is a relationship between the performance indicators and climate factors.
Оценката на корелационния коефициент (зависимостта между всеки секторен индикатор и факторите на изменението на климата [температура и валежи] се използва за изясняване и избиране на критичните променливи (променливи, които са силно чувствителни към климатичните фактори). 
Estimation of the correlation coefficient (dependence between each sectoral indicator and climate change factors [temperature and precipitation]) is used to stand out and select the critical variables (variables, which are highly sensitive to climate factors).
Спецификации на модела - допускания и ограничения 
Model specifications - assumptions and limitations
При подготовката и провеждането на АРП съвет бяха направени редица предположения. 
A number of assumptions were made when preparing and carrying out the CBA.
Прогнозната стойност на тенденциите за всеки секторен показател се основава на исторически данни (2005-2016 г.). 
The projected trend value of each sector indicator is based on historical data (2005-2016).
Основните показатели за ефективност са: крайно потребление на енергия и емисии на парникови газове. 
The main performance indicators are: end energy consumption and GHG emissions.
Прогнозите за климата (температура и валежи) бяха приложени към историческите вариации в България (1991-2015 г.). 
Climate projection (temperature and precipitation) was applied to historical variances experienced in Bulgaria (1991-2015).
Входните данни за климатичните фактори се състоят от годишна температура (максимална, минимална и средна) и валежи (максимални, минимални и средни) 
The input data for climate factors consist of annual temperature (maximum, minimum, and average) and precipitation (maximum, minimum, and average).
Базов сценарий се използва за оценка на тенденциите за развитие на показателите за ефективност при сценариите за повишаване на температурата с +2°C и +4°C. 
A baseline scenario is used to evaluate the development trend of the performance indicators under the +2°C and +4°C temperature rise scenarios.
Този сценарий отразява продължаването на настоящите политики и планове, т.е. бъдеще, в което не се предприемат нови мерки за справяне с изменението на климата. 
The baseline scenario reflects a continuation of current policies and plans, that is, a future in which no new measures are taken to address climate change.
Регресионният анализ включва показатели, които показват настоящата динамика и развитието на енергийния сектор. 
The regression analysis comprises indicators, that show the present dynamics and development of the energy sector.
Съотношението показва връзките между факторите за изменение на климата и показателите за ефективност. 
The correlation indicates the relationships between climate change factors and performance indicators.
Беше извършена диференциална оценка чрез сравняване на ефектите от изменението на климата върху ключовите показатели за изпълнение във всички сценарии спрямо базовия сценарий. 
A differential assessment was carried out by comparing the climate change effects on key performance indicators in all scenarios against the baseline scenario.
Статистическата зависимост между показателите за ефективност и факторите на изменението на климата не е значителна, което означава, че няма изрична връзка. 
The statistical dependency between the performance indicators and climate change factors is not significant, which means that there is no explicit relationship.
Причината е, че върху показателите за ефективност оказват влияние редица фактори (икономически, социални, човешки, управленски и други). 
The reason is that a range of factors (economic, social, human, management, and others) impacts on the performance indicators.
Корелацията между по-високите температури и емисиите на ПГ е отрицателна; връзката не е значима. 
The correlation between higher temperatures and GHG emissions is negative; the relationship is not significant.
Основните причини за намаляването на емисиите на ПГ в България са намаляването на производството на електроенергия от топлоелектрическите централи и въвеждането на мерки за енергийна ефективност. 
The main reasons for a decline in GHG emissions in Bulgaria are a decrease of power production from thermal power plants, and the introduction of energy efficiency measures.
Сезонният ефект от температурата и валежите не е определен количествено в АРП. 
The seasonal effect of temperature and precipitation has not been quantified in the CBA.
Основният сценарий отразява продължаването на сегашните политики, т.е. бъдещето, в което не се предприемат нови мерки за справяне с изменението на климата. 
The baseline scenario reflects a continuation of the current policies, that is, a future in which no new measures are taken to address climate change.
Съгласно базовия сценарий очакваната обща вреда в парична стойност ще се увеличи, поради липсата на мерки за адаптиране. 
According to the baseline scenario the expected total damage in monetary value will increase, due to a lack of adaptation measures.
Очакваната нарастваща тенденция на цените на емисиите на ПГ е включена в изчисленията. 
The expected increasing price trend of GHG emissions has been incorporated in the calculations.
Следователно нарастването на разходите за емисиите на парникови газове не се определя само от повишените температури. 
Therefore, the growth of costs for GHG emissions has not just been defined by increased temperatures.
Индикативните кумулативни секторни ефекти, представени в таблицата по-долу, илюстрират разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани възможности за адаптиране) и сценарии за нарастване на температурите от +2°C и +4°C до 2050 г. 
The indicative cumulative sector effects presented in the table below illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Очаквани кумулативни секторни ефекти от изменението на климата в сектор енергетика до 2050 г. без мерки за приспособяване - основен сценарий (в мил. евро) 
Expected cumulative sector effects from climate change in the Energy sector until 2050 without adaptation measures - baseline scenario (in € million)
Индикативните кумулативни разходи до 2050 г. за покриване на икономическите и социални щети от емисиите на парникови газове се изчисляват на 10,5 милиарда евро при повишаване на температурата с +2°С и 37,9 милиарда евро при повишаване на температурата с +4°С. 
The indicative cumulative costs until 2050 for covering the economic and social damage of GHG emissions are calculated at €10.5 billion at +2°C temperature rise and €37.9 billion at +4°C temperature rise.
При еднаква ситуация (без варианти за адаптиране), при сценариите 2°C и 4°C се очаква емисиите на парникови газове да се увеличат. 
All things being equal (without adaptation options), under the 2°C and 4°C scenarios, the GHG emissions are expected to increase.