natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Според Индекса на глобалните климатични рискове (ИКР) на природозащитната организация Germanwatch, България е измежду страните, които са били най-силно засегнати от екстремните метеорологични събития през 2014 г. - страната е класирана на шесто място след Сърбия, Афганистан, Босна и Херцеговина, Филипините и Пакистан14 (вж. таблица 18 в приложение 4 [Класиране на България в Индекса на глобалните климатични рискове 2016 г.]). 
According to the environmental group Germanwatch's Global Climate Risk Index (CRI) Bulgaria was among the countries most affected by extreme weather events in 2014 - the country ranked sixth after Serbia, Afghanistan, Bosnia and Herzegovina, the Philippines, and Pakistan (see Table 18 within Annex 4 [Bulgaria's Ranking in the Global Climate Risk Index, 2016]).
Някои от тези събития предизвикаха неблагоприятни явления като лавини, свлачища и брегова ерозия, които застрашават туристическите дейности в различни части на страната. 
Some of these events caused unfavorable phenomena such as avalanches, landslides, and coastal erosion which are endangering tourism activities in various parts of the country.
Торнадата се срещат все по-често на българския морски бряг, което застрашава туристическия сектор и туристическите курорти. 
Tornadoes are increasingly frequent at the Bulgarian seashore, endangering the tourism sector and the tourism resorts.
Като пример, през лятото на 2014 г. торнадо удари български черноморски курортен град Созопол, докато в същото време наводнения „давеха“ страната (фигури 11 и 12). 
As an example, in the summer of 2014 a tornado struck Bulgaria's Black Sea resort city of Sozopol, while simultaneous floods were ‘drowning' the country (Figure 11 and Figure 12).
През последните 10-15 години броят на торнадата в България се е увеличил значително (Bocheva и Simeonov, 2015 г.). 
The number of tornadoes in Bulgaria in the last 10 to 15 years has significantly increased (Bocheva and Simeonov 2015).
В периода 2001-2014 г. в рамките на 48 дни са наблюдавани общо 55 торнада, най-често около София и по черноморското крайбрежие. 
During 2001-2014, a total of 55 tornadoes were observed within 48 days, most often around Sofia and along the Black Sea coast.
Все пак средната честота на торнадата в България е по-ниска - по 3,9 събития на година. 
However, the average frequency of tornadoes in Bulgaria is lower, at 3.9 events per year.
Повечето торнада (91%) възникват между април и септември; с по-силна концентрация през юни и юли. 
Most tornadoes (91 percent) occur between April and September; with further concentration in June and July.
Водни смерчове, т.е., вихри, образуващи се над водна повърхност, са били наблюдавани главно между юни и септември, т.е., през основния туристически сезон. 
Waterspouts, that is vortex phenomena occurring over water, have been observed mostly between June and September, that is in the main tourist season.
Въпреки това, като явления над морската повърхност те имат ограничени последици за туризма. 
However, as phenomena over sea, they have limited implications for tourism.
През зимата и пролетта (средата на май) на 2015 г. България беше ударена отново от повече от 10 големи наводнения,15 засегнали главно северните части на страната. 
In the winter and spring (mid-May) of 2015 Bulgaria was again hit by more than 10 severe floods all over the country which mostly affected the northern parts of the country.
Североизточните райони, където са разположени някои от основните български морски курорти - Златни пясъци, Албена, Камчия, бяха особено засегнати. 
Its northeastern regions, where several of the main Bulgarian seaside resorts are situated - Zlatni Pyasatsi and Albena, Kamchiya - were particularly affected.
Тринадесет души загинаха в наводнението, ударило варненския квартал Аспарухово на 20 юни, а целият регион понесе щети за милиони левове, включително щетите, нанесени върху туристически обекти в този район (фигура 13). 
In Varna's Asparuhovo neighborhood, 13 people died in the floods that hit on June 20 and the entire region suffered damages worth millions of Bulgarian leva, including damages to tourist buildings in the region (Palazov 2016) (Figure 13).
По-дългосрочен проблем, който увеличава риска от наводнения в крайбрежната зона, е покачването на морското равнище, причинено от общите климатични промени по света (напр., топенето на ледниците, увеличаването на валежите и т.н.). 
A longer-term issue that increases the risk of coastal flooding is the sea level rise which is caused by the general climate changes in the world (for example glacier melting, increased precipitation, and so on).
В световен мащаб, от 90-те години на миналия век насам скоростта на покачване на морското равнище се е ускорила до над 3 мм на година (IPCC 2014 г.). 
Worldwide, the rate of sea level rise has accelerated to more than 3 mm per year since the 1990s (IPCC 2014).
При покачване на морското равнище от 0,82 м (високата стойност в прогнозата на IPCC за периода 2081 г. - 2100 г.), се очаква около 41% да се отдръпнат с цялата си максимална ширина, докато при покачване от 1 м, около 51% от всички черноморски плажове се очаква да се отдръпнат (да бъдат потопени или изместени към сушата) с цялата си максимална ширина, ако се използва високата средноаритметична стойност в примерните комбинирани прогнози. 
For a 0.82 m sea level rise (the high Intergovernmental Panel for Climate Change [IPCC] estimate for 2081-2100) about 41 percent are projected to retreat by their entire maximum width, whereas for a 1 m sea level rise about 51 percent of all Black Sea beaches are projected to retreat by (drowned or shifted landward by) their entire maximum width, if the high mean of the model ensemble projections is used.
Вече има доказателства (Pevchev и Dimitrov 2012 г.) за повишени ерозия, щормово вълнение и наводняване в ниските зони. 
There is already evidence (Pevchev and Dimitrov 2012) of increased erosion, storm surges, and flooding in low-lying areas.
Нещо повече, тези проблеми са се изострили под напора на бързо нарастващото население по крайбрежието, което води до лошо планирано развитие на предразположените към рискови ситуации райони. 
Furthermore, these problems have been exacerbated due to the rapidly growing coastal population pressure, leading to poorly planned development of the hazard-prone areas.
Зоните, които са потенциално уязвими към ефектите от покачването на морското равнище по българско крайбрежие са лиманите, лагуните, пясъчните плажове и дюните, при които често протичат и процеси на слягане (Palazov 2016 г.). 
Coastal zones potentially vulnerable to the impacts of sea level rise along the Bulgarian coast are firths, lagoons, sandy beaches and dunes often being also under subsidence processes (Palazov 2016).
Има връзка между увеличаването на валежите и наводненията (причинени от ИК) и свлачищата, характерни за Северна България и планинските райони. 
Related to increased rainfalls and floods (caused by climate changes) are the landslides characteristic for Northern Bulgaria and the mountain regions.
Свлачищата са неравномерно разпределени в България, главно по бреговата линия на р. 
Landslides are unevenly distributed in Bulgaria mostly along the Danube shoreline.
Например, огромно свлачище е разрушило панорамния път от Варна до курорта Златни пясъци и понастоящем между града и курорта няма пряка връзка. 
As an example, a vast landslide destroyed the panoramic road from Varna to the Zlatni Pyassatzi resort and at present, there is no direct connection between the city and the resort.
Някои хотели станаха напълно недостъпни, а имаше и такива, които дори се свлякоха надолу към брега и вече не се използват16. 
Some hotels were left without any access and some even slid down to the seashore and are now out of use.
През 2017 г. са регистрирани 15 бр. нововъзникнали свлачища и са активизирани процесите в 50 регистрирани свлачищни района, като едно от тях блокира пътя към зимния ски курорт Пампорово, а друго засегна морския курорт Златни пясъци. 
In 2017, 15 new landslides have been registered and processes in 50 registered landslide regions have been activated, one of them blocking the road to the winter ski resort of Pamporovo and another one hitting the seaside resort of Zlatni Pyassatzi.
Опасността от лавини в българските планински райони е висока. 
The danger of avalanches in Bulgaria's mountain region is high.
Обаче официална статистика за лавините в България липсва. 
Yet, there are no official statistics of avalanches in Bulgaria.
Рискови са особено граничните скатове на платата в Североизточна България (вкл. черноморското крайбрежие), Източните Родопи, високите планински зони на Рило-Родопския масив и Западна Стара планина. 
The risk areas are especially the marginal escarpments of northeast Bulgaria's plateaus (including the Black Sea coast), the East Rhodope Mountains, the high mountain zones of the Rila and Rhodope massif, and the Western Stara Planina.
Всички те са популярни туристически места, а срутищата представляват истинска заплаха за туристите и туристическите сгради и инфраструктура (пътищата често са блокирани). 
All these are popular tourism areas and rockfalls present a real threat to tourists and tourism buildings and infrastructure (roads are often blocked).
Няма достатъчно разбиране за влиянието на тези явления върху туризма. 
The impact of these events on tourism is insufficiently understood.
Повечето щети са регистрирани в населени места (София, Варна). 
Most of the damages were registered in urban areas (Sofia and Varna).
Туристическият сектор (както публичният, така и частният) не са предприели никакви превантивни мерки срещу екстремните метеорологични явления. 
The tourist sector (both public and private) have not undertaken any preventive actions against extreme weather events.
Предприетите мерки са предимно в отговор на такива явления (най-вече поправка и ремонт на инфраструктура и материалнотехническа база). 
The measures taken are predominantly reactive (mostly infra- and superstructure repair works).
Метеорологични явления в България 
Weather events in Bulgaria
Рисковете от изменението на климата за туристическия сектор в България бяха анализирани подробно през 2014 г. и публикувани от българското Министерство на околната среда и водите (МОСВ)20. 
The climate change risks for the tourism sector in Bulgaria were analyzed in detail in 2014 and published by the Bulgarian Ministry of Environment and Water (MoEW).
Кратко резюме на основните констатации и резултати, заедно с някои нови факти, е представено по-долу. 
A brief summary of the main findings and results together with some new facts are presented in the following paragraphs.
Съществуват доказателства, че изменението на климата ще има значителни отрицателни последици за туристическия сектор в Южна Европа, където е съсредоточен повече от половината от капацитета на ЕС за туристическо настаняване. 
Evidence exists that climate change will have considerable negative consequences for the tourism sector in Southern Europe, where more than half of the EU's capacity for tourist accommodation is concentrated.
Очакваното въздействие на изменението на климата включва намаляване на нощувките в тази част на континента с 1% до 4% за различните сценарии, при които средните температури ще се увеличат с 4,1°С до 5,4°С до 2030 г., като едновременно с това се увеличава броят на нощувките с 15% до 25% за останалата част от континента. 
The expected impacts of climate change include reduced overnight stays in this part of the continent by 1 percent to 4 percent for the different scenarios, in which average temperatures will increase by 4.1°C to 5.4°C by 2030, with a concomitant increase in the number of overnight stays by 15 percent to 25 percent for the rest of the continent.
Такива сценарии, обаче, трябва да се разглеждат с повишено внимание, тъй като туристическите реакции на краткосрочни екстремни събития (като горещи вълни, бури или валежи) и дългосрочните промени (повишаване на температурата) не са достатъчно добре разбрани. 
However, such scenarios should be considered with caution, as tourist responses to short-term extreme events (such as heat waves, storms, or rainfall) and long-term changes (temperature increases) are insufficiently understood.
Това е илюстрирано на фигура 14. 
This is illustrated in Figure 14.
Взимането на туристически решения зависи от мотивацията на пътуването, която може да не е свързана с физическата среда и времето (културен туризъм, посещение на приятели и роднини). 
Tourist decision making depends on travel motivations, which may be unrelated to the physical environment and weather (cultural tourism, VFR).
Също така, имиджът на дестинацията е само частично оформен от разбирането за неговия климат, докато маркетингът, офертите или времето на пътуване също оказват влияние върху вземането на решения. 
Likewise, the destination image is only partially shaped by the understanding of its climate, while marketing, offers, or the timing of travel also have an influence on decision making.
Изборът на дестинация също е повлиян от по-широките социалноикономически условия (например достъп или политическа стабилност). 
The destination choice is also influenced by wider socio-economic conditions (for example access or political stability).
Фактори за избор на туристическа дестинация 
Factors for tourists' destination choice
Съпътстващите метеорологичните явления потенциални преки рискове и възможности за сектор „Туризъм“ са обобщени в таблица 3: 
The potential direct risks and opportunities that normally come with weather events can be summarized for the tourism sector in Bulgaria as shown in Table 3.
Адаптация към изменението на климата - потенциални преки рискове и възможности за туристическия сектор 
Climate change adaptation - potential direct risks and opportunities for the tourism sector
Екстремните събития и метеорологичните модели могат да влияят на възприятията и да доведат до отмяна на вече направена резервация за почивка. 
Extreme events and weather patterns can influence perceptions and may lead to the cancellation of already booked holidays.
В повечето случаи екстремните събития се появяват без предупреждение. 
More often, extreme events will occur without warning.
Както се вижда от фигура 15, това може да предизвика положителни или отрицателни емоции (Gossling, Steiger, и Abegg 2016 г.). 
As shown in Figure 15, this may cause positive or negative emotions (Gössling, Steiger, and Abegg 2016).
Адаптивните реакции могат да включват отмяна на почивката (напускане на дестинацията), пространствено заместване/подмяна (преместване на друго място), или изместване на вниманието към други дейности в рамките на дестинацията. 
Adaptive responses can include the cancellation of holidays (leaving the destination), spatial substitution (moving to another location), or the focus on different activities within the destination.
Отрицателните преживявания също могат да влияят на дългосрочните реакции на търсенето, макар че това не означава непременно, че туристите няма да се върнат. 
Negative experiences can also influence longer-term demand responses, though this does not necessarily mean that tourists will not return.
Може да се очаква, че те биха били по-добре подготвени за всякакви екстремни събития или биха променили модела на пътуванията си - като ги изместят към друг период от годината. 
It can be expected that they would be better prepared for any extreme events or would change their visiting patterns - shift to a different time of the year.
Следователно, екстремните събития са само един от многото аспекти, направляващи поведението на туристите. 
Extreme events are consequently only one of the many aspects guiding tourist behavior.
Въздействие на метеорологичните събития 
Weather events' impact
Европейските статистически данни показват, че август е най-популярният месец за пътуване до Югоизточна Европа (World Tourism Organization 1993 г.). 
European statistics show that August is the most popular month for travel to southeast Europe (World Tourism Organization 1993).
Буди загриженост фактът, че поради покачващите се температури и свързания с тях биофизически стрес (температури над 40°С, висока влажност), може да се очаква част от туристите да изместят ваканцията си към преходния сезон. 
The concern is that with rising temperatures and associated biophysical stress (temperatures above 40°C and high humidity), a share of tourists can be expected to shift their vacation to the shoulder season.
Този вариант е особено интересен за пътуващите без деца в училищна възраст. 
This is an option specifically interesting for travelers without children at school.
При високи температури по-възрастните пътници и малките деца са изложени на по-голям риск от топлинно изтощение. 
High temperatures put older travelers and young children at a higher risk of heat exhaustion.
Косвен ефект от ИК, който има отношение към морския туризъм е, че без мерки за ограничаване и адаптация, бреговата ерозия, свързана с покачването на морското равнище, може да изложи на опасност рекреационните и туристически дейности в морските дестинации. 
An indirect effect of climate change related to summer tourism is that without mitigation and adaptation, coastal erosion linked to sea level rise can endanger recreation and tourism activities in coastal destinations.
Съществува и риск от наводнения, които могат да нанесат сериозни щети на туристическите курорти, сгради и инфраструктура по крайбрежието. 
There are also flood risks that can seriously damage tourism resorts, buildings, and infrastructure along the sea coast.
Анализът на тенденциите в годишното разпределение на посещенията на международни туристи и реализираните от чуждестранни и български граждани нощувки показва, че от 2000 г. насам има значително удължаване на летния туристически сезон, главно за сметка на пролетните месеци. 
The analysis of trends, in the annual distribution of international tourist visits and nights spent by foreigners and Bulgarians, shows a significant extension of the summer tourist season since 2000, mainly at the expense of the spring months.
За българските туристи то се очаква да започне от февруари. 
For domestic tourists, the increase is expected to start from February.
И докато реализираните през есента посещения и нощувки на чуждестранни граждани не се увеличават, броят на регистрираните нощувки на български граждани през есента и зимата (включително през декември) бележат значителен ръст. 
And while the autumn visits and overnight stays by foreigners almost do not increase, the number of overnight stays, registered by Bulgarians in autumn and winter (including December) show a significant increase.
Може да се очаква, че изменението на климата в България през лятото ще създаде предпоставки за съществено удължаване на туристическия сезон. 
It can be expected that climate change in Bulgaria in the summer will create preconditions for substantial extension of the tourist season.
Фактически всички страни, граничещи с Черно море (България, Румъния, Украйна, Русия и Грузия) могат да очакват благоприятни ефекти в началото и края на летния туристически сезон. 
In fact, all countries bordering the Black Sea (Bulgaria, Romania, Ukraine, Russia, and Georgia) could expect beneficial effects in the shoulder summer tourist season.
В по-голямата си част туризмът едва ли ще се развива „по различен начин“ поради изменението на климата до 2030 г., освен ако няма горещи вълни, които се отразяват на краткосрочното поведение (главно еднодневния туризъм), който може парадоксално да доведе до увеличаване на плажния туризъм (за охлаждане в морето). 
For the most part, tourism is unlikely to develop ‘differently' because of climate change until 2030, unless there are heat waves or other extreme weather events, which affect short-term behavior (mostly day tourism, which paradoxically may increase beach tourism, for cooling down in the sea).
Възможни са промени в рамките на деня обаче - повече туристи сутрин и вечер и по-малко в средата на деня. 
However, there may be daily changes, more tourists in the morning and evening, fewer in the middle of the day.
Изискванията по отношение на климатиците в хотелите може да се увеличат. 
Air-conditioning requirements in hotels may increase.
В по-далечното бъдеще е възможно, след периоди на последователни „горещи“ лета (температури, надвишаващи 35°С през продължителен период от време), значителен дял по-специално от по-възрастните пътници да преосмислят избора си на дестинация или графика на посещението (вж. фигура 19 в приложение 4 [Общини в България, застрашени от засушаване 2011 г.]). 
In the longer-term future, after periods of consecutive ‘hot' summers (exceeding 35°C for prolonged periods of time), it is possible that a considerable share of elderly travelers reconsiders their destination choice or timing of the visit (see Figure 19 within Annex 4 [Municipalities at Risk of Dry Spells in Bulgaria, 2011]).
Въпреки всичко, тези условия могат да доведат до ограничаване на някои от традиционните туристически пазари от Западна и Северна Европа с нарастването на процента на възрастните хора, които не могат да издържат на високите летни температури. 
Nevertheless, these conditions could lead to a reduction of some traditional tourist markets from western and northern Europe with a growing share of elderly population who cannot endure the high summer temperatures.
Освен това, се очаква перспективите за прекарване на лятната ваканция в родните им страни да станат по-привлекателни. 
Furthermore, the prospects of spending the summer holidays in their home countries are expected to become more attractive.
Докладът за оценка на уязвимостта на Обединеното кралство заключава, че „ по-високите температури могат да съдействат за ... увеличаване броя на посетителите в националните паркове, плажовете и откритите пространства в Обединеното кралство. 
The U.K. Vulnerability Assessment Report concludes that “warmer temperatures may encourage … increased numbers of visitors to the U.K.'s national parks, beaches and open spaces.
Това може да повлияе на хората при избора им на дестинация за пътуване, както като измести международните пътувания от Обединеното кралство, така и като поощри туристи от чужбина“ (ASC 2016 г.). 
It may affect peoples' choice of travel destination, both in displacing U.K. foreign travel and encouraging tourists from overseas” (ASC 2016).
Това може да доведе до известен спад в броя на туристи от Обединеното кралство в България. 
This may lead to a certain decrease of summer tourists from the United Kingdom to Bulgaria.
Заплахите за летния туризъм в България са свързани с непреките въздействия на ИК, водещи до недостиг на вода. 
Threats for summer tourism in Bulgaria lie in the indirect impacts of climate change resulting in water shortages.
По приблизителни оценки (Gossling 2015 г.), прякото и непряко потребление на вода от туризма варира между 4.600 и 12.000 л/нощувка на гост, като директното потребление на вода за градини и басейни често надхвърля стотици литри за нощувка на гост. 
According to estimates (Gössling 2015), direct and indirect use of tourism varies between 4,600 liters and 12,000 liters per guest night, with direct water use for gardens and pools often exceeding hundreds of liters per guest night.
Това е количество неколкократно по-голямо от използваното от местните жители и може да допринесе за недостига на вода в района. 
This is a quantity several times greater than that used by locals and can contribute to local water scarcity.
Поради ограничения брой водоснабдителни системи и тяхната недостатъчно добра поддръжка, недостиг на вода е наблюдаван в България и в райони, предразположени към наводнения. 
Water shortages in Bulgaria have also been observed in flood-prone areas, because of limited water distribution systems that are also insufficiently maintained.
През лятото недостигът на вода може да се дължи на ограничените валежи. 
In summer, water shortages can result out of limited rainfall.
Вече съществуват проблеми с водата, както в някои конкурентни дестинации, като Кипър, Турция и Гърция. 
Water-related problems already exist, as in competing destinations such as Cyprus, Turkey, and Greece.