natgillin/translations-raw huggingface dataset:
MAES е основен подпомагащ орган към Европейската комисия с членове от ЕК, европейските агенции и държавите членки. 
The MAES working group is a key support body at the European Commission with participants from the EC, European agencies, and Member States.
Работата на MAES включва разработването на концептуални доклади, които се изготвят с активното участие на страните членки (при първите пилотни проекти на MAES, страните членки имат възможността за съвместно председателство над дейностите, като България поема председателството на пилотния проект за осчетоводяване на природния капитал). 
Its work results in conceptual reports that are drafted with the active involvement of Member States (in the first set of MAES pilots, Member States had the opportunity to co-chair the activities, and Bulgaria co-chaired the Natural Capital Accounting pilot).
Документите на MAES са използвани в българската Национална методологична рамка за картиране и оценка, но все още липсва правна рамка за тяхното по-нататъшно изпълнение. 
MAES working group deliverables are incorporated in the Bulgarian mapping and assessment framework, but there is not yet any legal framework for their continuous implementation.
Освен това, работата на MAES е дейност в процес на изпълнение (например, шест нови секторни пилотни проекта за състоянието на екосистемите и един хоризонтален пилотен проект за почвите са в ход през 2017 г.) и предстои техните крайните резултати да бъдат включени. 
In addition, its work is in progress (for example, six new sectoral pilots on ecosystem condition and one horizontal pilot on soils are under way in 2017), and its deliverables are to be included as well.
IPBES - Междуправителствена платформа за биоразнообразие и екосистемни услуги 
Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services
Междуправителствената платформа за биоразнообразие и екосистемни услуги (IPBES) е междуправителственият орган, който оценява състоянието на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, които се предоставят на обществото, в отговор на исканията на вземащите решения. 
The Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES) is the intergovernmental body that assesses the state of biodiversity and the ecosystem services it provides to society, in response to requests from decision makers.
Един от най-важните документи на IPBES е регионалната оценка за Европа и Централна Азия (ЕЦА), която разглежда въпроса с натиска на климатичните промени върху екосистемите. 
One of the most relevant IPBES deliverables is the Europe and Central Asia regional assessment that also treats climate change pressures on ecosystems.
Вторият проект на оценката бе предмет на обсъждане до 26 юни 2017 г. България се включва към IPBES през 2016 г. 
Its second draft was in public consultation until June 26, 2017.
Българският МОИ е част от глобалната мрежа за обмяна на информация, която е учредена от Конвенцията по биологично разнообразие. 
The Bulgarian clearinghouse mechanism (CHM) is a part of the global information exchange network, established by the CBD.
79 Целта му е да предоставя пряко или косвено информация за биоразнообразието, от която заинтересованите страни се нуждаят. 
Its purpose is to offer directly or make links to the information on biodiversity needed by interested parties.
МОИ допринася за изпълнението на Конвенцията за биологичното разнообразие в България. 
The CHM contributes to the implementation of the Biodiversity Convention in Bulgaria.
МОИ следва общите принципи на този вид механизми и предоставя информация от общо девет възлови точки - МОСВ, ИАОС, други компетентни министерства и агенции, академични институти, НПО. 
It follows the general principles of the CHM and provides information from a total of nine nodes-the MoEW, ExEA, other competent ministries and agencies, academic institutions, and NGOs.
ILTER - Международна мрежа за дългосрочни екосистемни изследвания 
International Long-Term Ecosystem Research Network
Визията на ILTER е свят, в който науката подпомага предотвратяването и решаването на екологични и социално-екологични проблеми. 
The vision of the International Long-Term Ecosystem Research (ILTER) Network is a world in which science helps prevent and solve environmental and socio-ecological problems.
ILTER се състои от мрежи от учени, ангажирани с дългосрочни екологични и социално-екологични изследвания на конкретно място. 
The ILTER Network consists of networks of scientists engaged in long-term, site-based ecological and socio-ecological research.
България е официален член от 2009 г. Националната LTER мрежа се състои от 7 обекта, които са част от ILTER мрежата за дългосрочни екологични и социално-екологични изследвания. 
The National Long-Term Ecosystem Research Network consists of seven sites-part of the International LTER Network for long-term ecological and socio-ecological researches.
ПЕУ - Партньорство за екосистемни услуги 
Ecosystem Services Partnership
Партньорството за екосистемни услуги (ПЕУ) цели да подобри комуникацията, координацията и сътрудничеството, както и да изгради солидна мрежа от личности и организации. 
The Ecosystem Services Partnership (ESP) aims to enhance communication, coordination, and cooperation and to build a strong network of individuals and organizations.
ПЕУ подчертава и насърчава разнообразие от подходи, като същевременно намалява ненужното дублиране на усилия при концептуализирането и прилагането на екосистемни услуги. 
The ESP enhances and encourages a diversity of approaches, while reducing unnecessary duplication of effort in the conceptualization and application of ecosystem services.
България е официален член със своя национална мрежа от 2016 г. 
Bulgaria is a formal member with national network since 2016.
Специфични за сектора, действащи и предвидени мерки за (свързани с) АИК в България 
Bulgarian Sector-specific Ongoing and Foreseen CCA (Related) Actions
По инициатива на Министерство на околната среда и водите на Република България за текущия програмен период 2014-2020 г. са разработени насоки за интегриране на политиката в областта на околната среда (ПОС) и политиката по изменение на климата (ПИК) в програмирането на фондовете на ЕС. 
On the initiative of the MoEW for the current programming period 2014-2020, guidelines were developed for the integration of environmental policy and climate change policy in the EU Funds programming.
Тези насоки съдържат общи разпоредби относно интегриране, екологични и климатични критерии и изисквания, които да се използват при оценката на проектните предложения и тяхното по-следващо изпълнение. 
These guidelines contain general provisions on mainstreaming and environmental and climate-related criteria and requirements to be used in the assessment of project proposals and their subsequent implementation.
За всяка програма с европейско съфинансиране, критериите се делят на две групи - общи и специални. 
The criteria are divided into two groups-common criteria and specific criteria to each program, co-financed by the EU Funds.
Целта на документите е да подпомогне управляващите органи при интегрирането на проблемите на климата и околната среда в съответните оперативни програми. 
The documents aim to assist the managing authorities in mainstreaming climate and environmental issues in the respective OPs.
Ако се приложи съгласувано, този механизъм би могъл да облекчи някои от проблемите при разпределянето на средствата по програмите (виж 2.6 по-горе). 
If implemented coherently, this mechanism could help alleviate some of the problems with allocating funding across programs (see sub-chapter 2.6).
Пълната информация и всички документи, свързани с интегрирането на политиката по околна среда и политиката по изменение на климата в европейските структурни и инвестиционни фондове, както и във всички оперативни програми за периода 2014-2020 г., могат да бъдат намерени на страницата на Министерството на околната среда и водите,81 включително следните документи: 
Full information and all documents related to the integration of environmental policy and climate change policy into European Structural and Investment Funds, as well as into all OPs 2014-2020 could be found at the webpage of the MoEW, including the following documents:
Насоки за интеграция на политиката по околна среда и политиката по изменение на климата във фондовете за КП, ОСП и ОПР за периода 2014-2020 г. - фаза: Програмиране на фондовете по Общата стратегическа рамка. 
Guidelines on Mainstreaming of Environmental Policy and Climate Change Policy in CP, CAP, and CFP Funds 2014-2020, Phase: Programming of the Common Strategic Framework Funds
Финансов механизъм на Европейското икономическо пространство 20092014 - Програмите BG02 „Интегрирано управление на морските и вътрешните води“ и BG03 „Биологично разнообразие и екосистеми “ допринасят за събирането на важни екологични данни, които биха могли да се използват за адаптиране на сектора към изменението на климата. 
European Economic Area Financial Mechanism 2009-2014 programs BG02 Integrated management of marine and inland water and BG03 Biodiversity and Ecosystem services contributed to collecting important environmental data that could be used for sectoral CCA.
По-специално, по програма BG02 са събрани дескрипорни данни по РДМС и са проучени натиски върху водните тела, докато BG03 финансира картирането и оценката на екосистемите и екосистемните услуги на национално ниво чрез няколко проекта: PDP02 - Методологична подкрепа за картиране на екосистемни услуги и биофизична оценка (MetEcoSMap), Картиране и оценка на състоянието на сладководните екосистеми и техните услуги в България (FEMA), Картиране и оценка на екосистемните услуги във влажните зони в България (WEMA), Оценка и картиране на състоянието на тревистите екосистеми техните услуги в България (GRASSLAND), Оценка и картиране на екосистемните услуги на площи с рядка растителност в България (SPA-Ecoservices), Проект „За по-добро разбиране на екосистемните услуги в градска среда чрез оценка и картиране на екосистемни услуги“ (TUNESinURB), Подобряване на Българската информационна система за биологично разнообразие (IBBIS). 
In particular, BG02 collected MSFD descriptor data and studied pressures on water bodies, whereas BG03 funded the mapping and assessment of ecosystems and ecosystem services at the national level by several projects: PDP02 - Methodological Support for Ecosystem Services Mapping and Biophysical Valuation (MetEcoSMap), Freshwater Ecosystem Services Mapping and Assessment in Bulgaria (FEMA), Wetland Ecosystem Services Mapping and Assessment in Bulgaria (WEMA), Assessment and mapping of grassland ecosystems condition and their services in Bulgaria (IBER-GRASS), Mapping and assessment of sparsely vegetated land ecosystem services in Bulgaria (SPA-Ecoservices), Toward better Understanding the Ecosystem Services in Urban environments trough assessment and mapping (TUNESinURB), and Improving the Bulgarian Biodiversity Information System (IBBIS).
Други важни проекти включват проучване на ИЧВ извършено по проекта Източна и Южноевропейска мрежа за инвазивни чужди видове - Инструмент за подпомагане на управлението на чужди видове в България (ESENIAS-TOOLS), изследването на въздействията на изменението на климата върху горските екосистеми (проект MFORES), извършването на научни дейности от страна на гражданите и други проекти, свързани с политиките за биоразнообразието извън НАТУРА 2000. 
Other important projects include the IAS research provided by the East and South European Network for Invasive Alien Species - A tool to support the management of alien species in Bulgaria (ESENIAS-TOOLS), the research on climate change impacts on forest ecosystems (MFORES project), and citizen science and other policy-related projects for biodiversity outside NATURA 2000.
Пропуски и пречки, които възпират адекватна реакция по отношение на дейности за АИК; връзка със смекчаването на изменението на климата 
Gaps and Barriers Hindering Adequate Response to CCA Action: Interface with Climate Change Mitigation
Пропуски в знания и данни 
Knowledge and data gaps
Функционирането на екосистемите и атмосферните събития, водещи до изменение на климата, не могат да бъдат разбрани цялостно чрез изолирани, ограничени изследвания. 
The functioning of ecosystems and atmospheric events leading to climate change cannot be understood by isolated, insular research.
Работата в екип между учени от различни научни области следва да се комбинира с все по-подробни мултипараметрични модели, които включват данни за климата, за околната среда и социално-икономическа информация. 
Teamwork between scientists of different branches of science must be combined with increasingly detailed, multiparameter models that include climate data, environmental data, and socioeconomic information.
Подобни модели се използват за конкретизиране на прогнози за климата, за ранно предупреждение, за разиграване на климатични сценарии и имат някои други практически цели. 
Such models could be used for specifying climate projections, early warning, playing out climate scenarios, and other practical purposes.
Примери за такива изследвания включват Wu и колектив (2016 г.), Makarieva и колектив (2018 г.), и много други, както и холистичната гледна точка, разпространявана от школата за пансистемни анализи (Lin и колектив, 1995 г.). 
Examples of such research include Wu et al. (2016), Makarieva et al. (2018), and many others, as well as the holistic prospective promoted by the School of pan-systems analysis (Lin et al. 1995).
Този вид изследване е особено необходимо за България като страна, в която местните данни не са много, а разбирането на системните процеси, заедно с цялостно наблюдение, основаващо се на допълване на времевите редове данни с дистанционни наблюдения и моделиране84, би могло да спомогне за преодоляване на тази липса. 
This type of research is especially necessary for Bulgaria as a country where local data is not abundant and understanding of systemic processes, together with holistic monitoring relying on complementing data series by using earth observation and modelling, could help bridging that gap.
Научните направления по отношение на биоразнообразието и климатичните промени включват по-добро разбиране на състоянието и функционирането на екосистемите на ниво генетичен материал, вид, популация, местообитание и екосистема и установяване на причинно-следствените връзки между натиските (включително изменението на климата), екосистемите и биологичното разнообразие. 
Research directions in biodiversity and climate change include the improved understanding of ecosystem condition and functioning at the genetic, organism, population, species, habitat, and ecosystems levels and causal relationships between pressures (including climate change), ecosystems, and biodiversity.
Изследванията следва също така да се концентрират върху интегритета, устойчивостта, биоразнообразието и специфичните функции на екосистемите, и по-специално върху предоставянето на екосистемни услуги при условия на стрес, предизвикан от климатични промени както и използването на индикаторни видове за ускоряване на мерките за адаптация. 
Research also should focus on ecosystems integrity, resilience, biodiversity, and specific functions, particularly ecosystem services provision under climate change stress and the use of indicator species for triggering adaptation measures.
В контекста на някои практически мерки за адаптация би било полезно да се възприеме подход, основан на ландшафта, а не на екосистемите (Vos и колектив, 2010 г., Plieninger и колектив, 2012 г., Haase и колектив, 2018 г. и други изследвания), както е описано в Методологичната рамка за оценка и картиране на състоянието на екосистемите и екосистемните услуги в България, част В "Ръководство за проверка in situ при картирането и оценката на екосистемите и екосистемните услуги " (Bratanova-Doncheva и колектив, 2017 г.). 
In the context of some practical adaptation measures it would be useful to adopt a landscape-based rather than an ecosystem-based approach (Vos et al. 2010, Plieninger et al. 2012, Plieninger et al. 2013, Haase et al. 2018, and other research), as also detailed in the Methodological Framework for Assessment and Mapping of Ecosystem Conditions and Ecosystem Services in Bulgaria, Part C ‘Guide for the in-situ verification of the Assessment of Ecosystems Conditions and Services' (Bratanova-Doncheva et al. 2017b).
Данните, свързани с екосистемите, се събират и понякога заключват в различни системи - бази данни, поддържани от различни публични органи, НПО и бизнеса. 
Data related to ecosystems are collected and sometimes locked in different systems-databases maintained by various public bodies, NGOs, and business.
Цялата тази информация не се събира на едно място поради ограничена оперативна съвместимост и други ограничения (като например опасения относно неприкосновеността на личните данни и необходимостта от свеждане до минимум на смущенията за уязвимите местообитания и редките видове). 
They are not being put together due to limited interoperability and other constraints (such as privacy concerns and the need to minimize disturbance to vulnerable habitats and rare species).
Понякога, данни се събират „по политики“, но не пасват добре взети заедно, например когато мониторингът на водата се извършва на база водни тела, без да се вземат предвид различните местообитания в тези водни тела (т.е. потоци, меандри, влажни зони, устията на реки). 
Sometimes data are collected ‘by policy' and do not fit well together, for example, when water monitoring is organized by water bodies and does not consider the different habitats in a water body (such as streams, meanders, wetlands, and brackish water).
Много от пречките могат да бъдат отстранени, ако се създаде оперативна съвместимост между различните бази данни, посредством разработването и прилагането на политики за достъп и предвиждане на стимули за свободна обмяна на всички обществени равнища. 
Many of these obstacles can be cleared by creating interoperability between databases, data sharing platforms, drafting and implementing access policies, and creating incentives for open sharing at all levels of society.
Необходимо е и съгласуване на обектите, които подлежат на оценка. 
Aligning the objects of measurement is also needed.
Не на последно място, следва да се съберат нови данни и то целенасочено, с оглед запълване на пропуските в знанията. 
New data must be collected in a targeted manner to fill knowledge gaps.
Пропуски в законодателство и наличен капацитет 
Legislative and capacity gaps
Проблемните моменти в резултат на динамичното развитие в европейската и националната правна и институционална рамка са обсъдени подробно в предишните раздели (2.5 и 2.6). 
The issues resulting from dynamic developments in the EU and national legal and institutional framework were discussed in detail in Sections 2.5 and 2.6.
Най-подходящият подход за преодоляване на несъответствията и опростяване на проблематиката изглежда е холистичен, екосистемен подход към интеграцията на управлението на биологичното разнообразие и адаптирането към изменението на климата. 
The feasible approach to overcome discrepancies and reduce complexity appears to be a holistic ecosystems-based approach to integration and mainstreaming of biodiversity management and CCA.
За целта изглежда необходимо законодателствата за изменението на климата и биоразнообразието да бъдат изменени и синхронизирани, и по-конкретно, да бъде подобрено съответствието между всички сектори. 
To this end, it appears necessary to modify the climate change-related legislation and biodiversity legislation and particularly to improve alignment between all sectors.
Също така е необходимо да се преодолеят някои институционални законодателни и капацитетни пропуски, някои от които все още се обсъждат на ниво ЕС. 
It is also necessary to overcome some interinstitutional legislative and capacity gaps, some of which are still under discussion at the EU level.
Причината е липсата на общо разбиране за междусекторните връзки. 
The reason is the lack of a common understanding about the cross-sector links.
В резултат на това целите, определени в един сектор, може да не са научно обосновани за целите на другите сектори и събраните данни може да не са подходящи за нуждите на тези други сектори. 
As a result, objectives defined in one sector may not be scientifically sound for the purposes of the other sectors and collected data may not be fit for those other sectors' needs.
В примера на връзката между законодателството за водите и биологичното разнообразие има няколко основни несъответствия: 
In the example of relation between water and biodiversity legislation, there are several main discrepancies:
Има несъответствие в предмета на изследването. 
There is a discrepancy in the subject of the study.
За целите на РДВ водно тяло е водосбор на речен или подземен воден обект. 
For the purposes of the WFD, a water body is the catchment of a river or underground water body.
За големи реки като Дунав обаче това водно тяло съдържа множество и разнообразни екосистеми между източниците на реката и огромните влажни зони в долното течение и делтата. 
For large rivers such as the Danube, however, this water body contains multiple and diverse ecosystems between the river's sources and the huge wetlands in its lower course and delta.
Съответно данните, събрани на нивото на водния обект, невинаги са достатъчни за постигане на окончателни резултати на ниво екосистема. 
Accordingly, data collected on the level of a water body are not always sufficient for conclusive results at the ecosystem level.
Критериите за определяне на статута/състоянието на дадена система (било то водно тяло или екосистема) са от първостепенно значение. 
The criteria for determining the status/condition of a given system (be it a water body or ecosystem) are paramount.
Подходът "Единен изход", приет в РДВ за класифициране на екологичното състояние на водното тяло според неговия по-лош показател, се оспорва от редица еколози, както на основата на общо разбиране за статута/състоянието, така и поради различната надеждност на методите за измерване. 
The ‘one-out-all-out' approach adopted in the WFD for classifying the ecological status of a water body according to its worst indicator is being disputed by a number of ecologists on the grounds of both a general understanding of the status/condition and the different reliability of measurement methods.
Сравнението на докладването по различните директиви показва несъответствия между класификацията на половината от водните тела; в почти 40% от случаите състоянието, определено чрез химични методи, предполага по-добро състояние от състоянието, определено от биологичните индикатори 
A comparison of reporting under various directives shows discrepancies between the classification of half the water bodies; in nearly 40 percent of the cases, the status determined by chemical methods suggests a better condition than status determined by biological indicators. ]
Настоящото законодателство по отношение на изменението на климата дава ясна институционална рамка за смекчаване на климатичните промени. 
The current climate change legislation provides a clear framework for climate change mitigation.
Същата рамка трябва да се подсили, за да покрие и АИК, съгласно новата Стратегия за адаптация. 
The same framework also needs to be enhanced to cover the CCA aspect, pursuant to the new CCA strategy.
Въвлечените в усилията за смекчаване институции биха могли да бъдат включени в подобен институционален формат за определяне на сценарии за адаптация към натиски и подходяща реакция в различните сектори, вкл. биоразнообразието и екосистемите. 
The institutions involved in mitigation could be included in similar interinstitutional format to define adaptation pressure scenarios and the appropriate response across all sectors, including BD&ES.
Правната и институционалната рамка по въпросите на БР и ЕС биоразнообразието следва да бъде усъвършенствана, започвайки от целите на една актуализирана стратегия за биологично разнообразие и нова стратегия за зелена инфраструктура. 
The BD&ES legal and institutional framework should be streamlined starting with the objectives of an updated Biodiversity Strategy and a new Green Infrastructure Strategy.