natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Наред с това, климатичните промени вече влияят върху биоразнообразието на морски и земни екосистеми, което на свой ред ще промени динамиката на връзката „хищник-плячка”, както и векторните и резервоарните патогенни популации. 
And, climate change is already affecting the biodiversity of marine and terrestrial ecosystems, which in turn will alter the dynamics of predator-prey relationships, as well as vector and reservoir pathogen populations.
Това може да измени видовете и качеството на храните за препитание на животните и да изложи зависимите общности на нови патогенни рискове. 
This may alter the types and quality of subsistence animal foods, and present dependent communities with new pathogen risks.
Срокът на тази заплаха ще е безкраен, ако не се предприемат мерки за адаптация. 
The time scale of this threat will be continuous unless adapting measures are taken.
Предаваните чрез водата микроорганизми включват протозои, които причиняват криптоспоридиоза, паразити предизвикващи шистозомиаза, бактерии предизвикващи холера и легионелоза, вируси предизвикващи вирален гастроентерит, амеби причиняващи амебичен менингоенцефалит и водорасли причиняващи невротоксичност (Batterman и колектив, 2009 г.). 
Waterborne microorganisms include protozoa that cause cryptosporidiosis, parasites that cause schistosomiasis, bacteria that cause cholera and legionellosis, viruses that cause viral gastroenteritis, amoebas that cause amoebic meningoencephalitis, and algae that cause neurotoxicity (Batterman et al. 2009).
Повечето от предаваните чрез водата болести са гастроинтестинални, макар че водопреносимите патогени влияят върху повечето човешки органни системи и че епидемиологията е динамична. 
Most of waterborne diseases are gastrointestinal, though waterborne pathogens affect most human organ systems and the epidemiology is dynamic.
Напоследък се наблюдава промяна на болестите, предавани чрез водата - от гастроинтестинални към респираторни инфекции, като напр. тези, причинени от Legionella, която живее в охладителни климатизиращи системи и се предава чрез тях (Yoder и колектив, 2008 г.). 
A recent shift has been seen in waterborne disease outbreaks from gastrointestinal toward respiratory infections such as that caused by Legionella, which lives in cooling ponds and is transmitted through air conditioning systems (Yoder et al. 2008).
В допълнение към диарийната болест, водопреносимите патогени присъстват в други заболявания с имунологични, неврологични, хематологични, метаболитни, пулмонарни, очни, бъбречни и хранителни усложнения (Meinhardt, 2006 г.). 
In addition to diarrheal disease, waterborne pathogens are implicated in other illnesses with immunologic, neurologic, hematologic, metabolic, pulmonary, ocular, renal and nutritional complications (Meinhardt 2006).
Според оценка на СЗО 4,8% от общата тежест на една болест (измерена чрез индекса DALYs) и 3,7% от общата смъртност, дългаща се на околната среда, се приписва на диарийната болест (Mathers и колектив, 2008 г.). 
WHO estimates that 4.8 percent of the global burden of disease (as measured in disability-adjusted life years [DALYs]) and 3.7 percent of all mortality attributable to the environment is due to diarrheal disease (Mathers et al. 2008).
Болшинството от тези болести се проявяват с по-сериозни симптоми и са по- рискови при деца и бременни жени. 
Most of these diseases produce more serious symptoms and greater risk of death in children and pregnant women.
За повечето водопатогенни организми наблюденията са спорадични, диагнозите не са еднородни и липсват твърдо установени схващания за въздействието на нормалното време и на климатичните промени върху честота на заболяванията, както и върху болестите, и леталитета,. 
For most waterborne pathogens, surveillance is spotty, diagnoses are not uniform, and our understanding of the impact of normal weather and climate variation on disease incidence, as well as illness and death burdens, is not firmly established.
Въздействието на всяко климатично събитие с повишен интензитет предизвиква нарастващо безпокойство на местно, регионално, национално и глобално ниво. 
Impacts of any intensifying of climate events at the local, regional, national, and global levels are a growing concern.
Експертите оценяват, че воднопреносимите болести имат широко разпространение, умерени симптоми и обуславят относително ниска, но не пренебрежима, степен на смъртността (Craun и колектив, 2006 г.). 
Experts estimate that there is a high incidence of mild symptoms from waterborne pathogens and a relatively small, but not negligible mortality burden (Craun et al. 2006).
Изменението на климата въздейства пряко върху честотата на предаваните по воден път болести чрез температурата на водата, честотата и интензивността на валежите. 
Climate change directly affects the incidence of waterborne diseases through effects on water temperature and precipitation frequency and intensity.
Тези болести се причиняват от специфични патогени и замърсители, а рисковете за човешкото здраве са подчертано зависими от местните условия, включително от регионалния капацитет и практиките, свързани с пречистване на водата и с канализацията. 
These effects are pathogen- and -pollutant specific, and risks for human disease are markedly affected by local conditions, including regional water and sewage treatment capacities and practices.
Местните пречиствателни станции за битови води може да са податливи на влиянието неклиматичните промени, което обуславя здравни рискове. 
Domestic water treatment plants may be susceptible to climate change leading to human health risks.
Например, засушаванията може да предизвикат проблеми свързани с нарастване на концентрациите на патогени в отпадъчните води, натрупващи се във водопречиствателните станции - особено рискови са остарелите пречиствателни станции (Kistermann и колектив 2002 г., Patz и колектив, 2008 г., Senhorst и колектив, 2005 г., Wilkby и колектив, 2005 г.). 
For example, droughts may cause problems with increased concentrations of effluent pathogens and overwhelm water treatment plants; aging water treatment plants are particularly at risk (Kistermann et al. 2002, Patz et al. 2008, Senhorst et al. 2005, Wilkby et al. 2005).
Урбанизацията може да доведе до допълнително хранително, химическо и патогенно натоварване на оттока (Dwight и колектив, 2004 г. и 2002 г., Semenza и колектив, 2009 г.). 
Urbanization of coastal regions may lead to additional nutrient, chemical, and pathogen loading in runoff (Dwight et al. 2004 and 2002, Semenza et al. 2009).
Таблица 12 в приложение 1 показва връзката между някои климатични променливи и подбрани патогени. 
Table 12 within Annex 1) shows the links between some climatic variables and selected pathogens.
Нашето разбиране за въздействията на времето и климата върху специфични патогени е непълно. 
Our understanding of weather and climate impacts on specific pathogens is incomplete.
Климатът влияе и косвено върху предаваните по воден път болести, чрез изменения в океанските и крайбрежните eкосистеми, включително измененията в pH, оттичането на хранителни вещества и замърсители, солеността и водната безопасност. 
Climate also indirectly impacts waterborne diseases through changes in ocean and coastal ecosystems including changes in pH, nutrient and contaminant runoff, salinity, and water security.
Тези косвени въздействия е вероятно да доведат до деградиране на наличната прясна вода за пиене, измиването на храната, готвенето, напояването. 
These indirect impacts are likely to result in degradation of fresh water available for drinking, washing food, cooking, and irrigation.
Дори в страни, които пречистват водата, изменения в честотата и интензивността на екстремните метеорологични събития биха могли да доведат до повреда или наводняване на пречиствателни съоръжения за прясна вода и отпадъчни води, повишавайки риска от предавани чрез водата болести. 
Even in countries that treat water, climate-induced changes in the frequency and intensity of extreme weather events could lead to damage or flooding of water and sewage treatment facilities, increasing the risk of waterborne diseases.
Изменението на климата може да повлияе също върху разпространението и концентрациите на химически замърсители в крайбрежните и морските води чрез изпускане на химически замърсители, чрез промени в обема и състава на оттока, или чрез изменения в крайбрежните и океански стоки и услуги. 
Climate change may also affect the distribution and concentrations of chemical contaminants in coastal and marine waters, for example through release of chemical contaminants previously bound up in polar ice sheets or sediments, through changes in volume and composition of runoff from coastal and watershed development, or through changes in coastal and ocean goods and services.
Изменението на климата може да предизвика усилване на както естествено възникващи, така и свързани със замърсяване заплахи за състоянието на океана (Sandifer и колектив, 2007 г.). 
Both naturally occurring, and pollution-related ocean health threats will likely be exacerbated by climate change (Sandifer et al. 2007).
При обилни валежи и наводнения, и свързани с промените на климата, може да възникне оттичане на пестициди, разтворен арсен, флуорид и нитрати от торове, оловно замърсяване на питейни води и на води за отдих и спорт, които да въздействат и на морските хранители вериги. 
Other climate-related environmental changes may impact marine food webs as well, such as pesticide runoff; leaching of arsenic, fluoride, and nitrates from fertilizers; and lead contamination of drinking and recreational waters through excess rainfall and flooding.
Екстремните прояви на времето и измененията в температурата, и режима на валежите могат директно да нанесат вреди, или да унищожат посеви и хранителни доставки, а също и да прекъснат транспорта и разпространението на храната. 
Extreme weather events and changes in temperature and precipitation patterns can directly damage or destroy crops and other food supplies, as well as interrupt transport and distribution of food.
Това може да се случи сезонно, но се очаква под влияние на климатичните промени то да се превърне в по-хроничен проблем. 
This may happen seasonally but is anticipated to become a more chronic problem under changing climate conditions.
Косвено, има потенциал за нанасяне на увреждания на земеделската реколта и на свързаните с това: търговия, икономическа и социална нестабилност; отклоняване на жизненоважни култури за използване като биогорива (царевица за етанол или други биогорива); изменения в селскостопанските практики, включително тези, замислени за смекчаване или адаптиране към изменението на климата; нарушена способност за отглеждане на култури поради промяна в условията на околната среда и наличието на вода; намаляване наличието и хранителното качество на протеини от рибарници, аквакултури и други морски храни. 
Indirectly, there is potential for harm from damage to agricultural crops and related: trade, economic, and social instability; diversion of staple crops for use in biofuels (corn for ethanol or other biofuels); changes in agricultural practices including those intended to mitigate or adapt to climate change; impaired ability to grow crops due to changing environmental conditions and water availability; and reduced availability and nutritional quality of protein from fisheries, aquaculture, and other marine-based foods.
Освен че е източник на необходимите питателни вещества, храната може да бъде и източник на заболявания, предавани чрез нея. 
In addition to being a source of essential nutrients, food can be a source of exposure for foodborne illness.
Такива заболявания възникват в резултат от поглъщане на развалена храна, или храна, замърсена с микроби, химически утайки пестициди, биотоксини, или други токсични вещества. 
Such illness results from ingesting food that is spoiled or contaminated with microbes, chemical residues such as pesticides, biotoxins, or other toxic substances.
Сред възможните въздействия от изменението на климата върху производството, качеството и наличието на храна са: замърсяване на морската храна с метали, биотоксини, отрови или патогени; реколта, съдържаща остатъци от химически пестициди или микроби; екстремен недостиг на основни хранителни продукти7. 
Seafood contaminated with metals, biotoxins, toxicants, or pathogens; crops burdened with chemical pesticide residues or microbes; and extreme shortages of staple foods, are among the possible effects of climate change on the production, quality, and availability of food.
Потенциалните въздействия от изменението на климата върху заболяванията, предавани чрез храна и върху изхранването в по-голямата си част са косвени и иматумерен ефект , освен при нарушаване на държавните регулаторни програми, когато ефектът може да нарасне до значително по-висока степен. 
The potential effects of climate change on foodborne illness, nutrition, and security are for the most part indirect and, may be moderate and unlikely, except in the event of disruption of government regulatory programs.
Установено е, че засушаването стимулира вредителите по селскостопанските култури, като листни въшки, скакалци и белокрилки, както и разпространението на плесента Aspergillus flavus, произвеждаща афлатоксин - вещество, което може да допринесе за развитието на рак на черния дроб у хора, приели заразена царевица и ядки. 
Drought has been shown to encourage crop pests such as aphids, locusts, and whiteflies, as well as the spread of the mold Aspergillus flavus that produces aflatoxin, a substance that may contribute to the development of liver cancer in people who eat contaminated corn and nuts.
Агрономите са загрижени също от факта, че изменението на климата увеличава разнообразието на вредители, плесени и болести по растенията, което допълнително ще увреди вече стресираните култури и по този начин ще увеличи недохранването, бедността и нуждата от човешка миграция. 
Agronomists are also concerned that climate change-based increases in a variety of blasts, rusts, blights, and rots will further devastate already stressed crops, and thereby exacerbate malnutrition, poverty, and the need for human migration.
Разпространението на земеделски вредители и плевели може да доведе до необходимостта от по-голямо използване на някои химически токсични хербициди, фунгициди и инсектициди (Gregory и колектив, 2009 г.), водещо до потенциални непосредствени опасности за фермерите и техните семейства (Lynch и колектив, 2009 г., Park и колектив, 2009 г., Rusiecki и колектив, 2009 г.), а също и до по-дългосрочни рискове за потребителите, особено за децата (Eskenazi и колектив, 2008 г., Rosas и колектив, 2008 г.). 
The spread of agricultural pests and weeds may lead to the need for greater use of some toxic chemical herbicides, fungicides, and insecticides (Gregory et al. 2009), resulting in potential immediate hazards to farm workers and their families (Lynch et al. 2009, Park et al. 2009, Rusiecki et al. 2009) as well as longer-term hazards to consumers, particularly children (Eskenazi et al. 2008, Rosas et al. 2008).
Безопасността на селскостопанската реколта и на рибните стопанства може да бъде застрашена и чрез замърсяване с метали, химикали, и други отрови, изпуснати в средата в резултат на събития, свързани с екстремни метеорологични условия, особено наводнения, засушавания и растителни пожари, дължащи се на изменението на климата (Ebi и колектив, 2008 г.). 
The safety of agricultural crops and fisheries may also be threatened through contamination with metals, chemicals, and other toxicants that may be released into the environment as a result of extreme weather events, particularly flooding, drought, and wildfires, due to climate change (Ebi et al. 2008).
Глобалните изменения в океанските течения и разпределението на водни маси, заедно с изменения в ледената покривка на Арктика, продължителността на сезона на топене, хидрологията и характера на валежите ще променят пътищата на замърсителите и патогените. 
Global changes in ocean currents and water mass distribution, along with changes in Arctic ice cover, length of melt season, hydrology, and precipitation patterns, will alter contaminant and pathogen pathways.
Замърсителите включват широк диапазон от: химикали и метали, като полихлориран бифенил (ПХБ), ПАВ, живак, кадмий; фармацевтични продукти като синтетични хормони, статини и антибиотици; широко използвани индустриални химикали като огнезащитни средства, препарати за чистене на петна и незалепващи покрития; пестициди и хербициди за селското стопанство и за векторен контрол. 
Contaminants include a wide range of chemicals and metals such as polychlorinated biphenyls (PCBs), PAHs, mercury, and cadmium; pharmaceuticals such as synthetic hormones, statins, and antibiotics; widely used industrial chemicals such as fire retardants, stain repellants, and non-stick coatings; and pesticides and herbicides for agricultural use and vector control for public health protection.
Въздействието върху здравето в резултат от излагането на тези агенти на околната среда, чрез комплексните сухоземни и морски хранителни вериги, не е добре документирано или разбрано, но доказателства от изследвания на животни показват, че такива съединения се натрупват в храните с концентрации, които могат да повлияят върху ембрионалното развитие, имунните функции и други биологични процеси. 
The health effects of human exposure to these environmental agents via complex land and marine food webs are not well documented or understood, but evidence from animal studies show that such compounds accumulate in foods at concentrations that may affect fetal development, immune function, and other biological processes.
Тези агенти често се появяват заедно и могат да действат синергично, създавайки потенциално по-висока вреда, отколкото един отделен агент. 
These agents often occur together and may act synergistically, producing potentially greater harm than a single agent.
Неотдавнашни изследвания показват, че в морските организми масово започват да се появяват рискови за здравето на хората патогени, които които са уязвими към изменението на климата (Moore и колектив, 2008 г.). 
Recent findings demonstrate that pathogens that can pose disease risks to humans occur widely in marine organisms and may be affected by climate change (Moore et al 2008).
Повишаването на температурите, в съчетание с въздействията върху други параметри на околната среда, като нарастването на киселинността на океаните, може да доведе и до възникването на по-вирулентни щамове на съществуващите патогени, и до изменения в тяхното разпространение, или до поява на нови патогени (Smolinkski и колектив, 2003 г.). 
Rising temperatures and impacts on other environmental parameters such as ocean acidification may also lead to more virulent strains of existing pathogens and changes in their distribution, or the emergence of new pathogens (Smolinkski et al. 2003).
Наред с това, увеличената киселинност на водата може да промени условията на средата, водейки до по-ускорено размножаване на опасни за здравето на хората микроби. 
Increased acidity of water associated with climate change may alter environmental conditions leading to greater proliferation of microbes of a public health concern.
Това е сериозна заплаха и за черупчестите мекотели, тъй като повишената киселинност на океана може да засегне формирането на техните карбонатни черупки и имунната им реакция, правейки ги по-уязвими към микробна инфекция. 
This is a significant concern in molluscan shellfish, because ocean acidification may affect formation of their carbonate shells and immune responses, making them more vulnerable to microbial infection.
Психично здраве и разстройства, свързани със стреса 
Mental health and stress-related disorders
Психологическите въздействия от изменението на климата, вариращи от леки стресови реакции до хроничен стрес и други психични разстройства, обикновено са косвени и едва отскоро започва включването им към групата от климатично обусловени здравни въздействия (Fritze и колектив, 2008 г.). 
Psychological impacts of climate change, ranging from mild stress responses to chronic stress or other mental health disorders, are generally indirect and have only recently been considered among the collection of health impacts of climate change (Fritze et al. 2008).
Менталните проблеми са сред потенциално най-разрушаващите въздействия от гледна точка на човешкото страдание и сред най-трудните за оценяване и решаване. 
Mental health concerns are among some of the most potentially devastating effects in terms of human suffering, and among the most difficult to quantify and address.
Разнообразието от психологични ефекти може да бъде свързано главно с екстремните прояви на климата,, но и с други, произтичащи от климатичните промени. 
A variety of psychological impacts can be associated with extreme weather and other climate related events.
Към момента е проведена значителна изследователска работа върху начините, по които събития, асоциирани с екстремни метеорологични условия - загуба, социално сътресение, преселване, кумулативно въздействие от повтарящо се излагане на природни бедствия, могат да доведат до психични разстройства.. 
There has been significant research conducted depicting ways in which extreme weather events can lead to mental health disorders associated with loss, social disruption, and displacement, as well as cumulative effects from repeated exposure to natural disasters.
Ефектите от изменението на климата въздействат върху социалните, икономическите и екологичните детерминанти на психичното здраве а последиците им са най-сериозни за общностите, които са били уязвими още преди настъпване на събитието. 
The effects of climate change affect the social, economic, and environmental determinants of mental health, with the most severe consequences being felt by communities who were already disadvantaged before to the event.
Лица, които са имали, или имат свързано със стрес психично заболяване, са много по-уязвими към екстремни метеорологични събития, или други събития, свързани с изменението на климата, и са изложени на повишен риск от обострящи се състояния след такива събития. 
Individuals already vulnerable to mental health disease and stress-related disorders are likely to be at increased risk of exacerbated effects following extreme weather or other climate change events.
Явления, свързани с продължителни горещини и студове, могат да създадат ситуации на хроничен стрес, които да инициират или обострят здравни проблеми в популации, предварително засегнати от болести, свързани със стреса и психичните разстройства. 
Prolonged heat and cold events can create chronic stress situations that may initiate or exacerbate health problems in populations already suffering from mental disease and stress-related disorders.
В допълнение, психотропните лекарства се намесват в способността на тялото да регулира температурата, и лица, които са лекувани, или се лекуват с такива лекарства, се намират в рисково положение към топлинно обусловени заболявания (Martin-Latry и колектив, 2007 г.). 
In addition, psychotropic drugs interfere with the body's ability to regulate temperature; individuals being treated with these drugs could be at increased risk of heat-related illness during extreme heat events (Martin-Latry et al. 2007).
Степента на въздействие на определено екстремно климатично събитие върху психичното здраве зависи от капацитета за справяне и получената помощ по време на, и след събитието (Tapsell и колектив, 2002 г.). 
The severity of mental health impacts following an extreme climate event will depend on the degree to which there is sufficient coping and support capacity, both during and following the event (Tapsell et al. 2002).
През възстановителния период след екстремно събитие, проблемите на психичното здраве и свързаните със стрес разстройства могат да възникнат от географско преместване, имуществена щета или загуба, смърт или нараняване на любими същества, както и от стрес, свързан с усилията за възстановяване (Sandifer и колектив, 2007 г.). 
During the recovery period following an extreme event, mental health problems and stress-related disorders can arise from geographic displacement, damage or loss of property, death or injury of loved ones, and the stress involved with recovery efforts (Sandifer et al. 2007).