natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Първият Национален доклад на Албания по РКООНИК (2002 г.) очертава някои ключови уязвимости на енергийния сектор, в т.ч. ефектите от сезонното отопление и охлаждане, нагряването и замръзването на водата. 
Albania's First National Communication to the UNFCCC (2002) highlighted some key vulnerabilities of the energy sector, including effects on energy demand for space heating, space cooling, water heating, and refrigeration.
Изчисленията показват, че повишаването на температурата на въздуха ще доведе до 12-16 процента понижаване на потреблението на енергия за сезонно отопление на домакинствата към 2015 г., спрямо базата за сравнение от 1990 г. 
It estimated that rising temperatures could lead to a 12 to 16 percent reduction in energy demand for space heating in the residential sector by 2025, compared to the 1990 baseline.
Противно на това, потреблението на енергия за сезонно охлаждане се очаква да нарасне през горещите лета. 
In contrast, demand for cooling is projected to increase in hotter summers.
Обаче движещите сили на енергийното потребление не се ограничават единствено до температурата: валежите, скоростта на вятъра и облачната покривка са също важни фактори. 
However, energy demand drivers are not limited to temperature, with precipitation, wind speed, and cloud cover also being important factors.
Тъй като повече от 90 процента от електроенергията в Албания се произвежда от водноелектрически централи, това я прави особено уязвима към прогнозираното намаляване на валежите. 
Because over 90 percent of Albania's domestic electricity is generated by hydropower facilities, it is particularly vulnerable to projected decreases in precipitation.
През 2009 г. се провеждат работни срещи със заинтересованите страни в енергийния сектор, за да се осведомят за потенциалните рискове и вариантите за тяхното управление. 
To build greater understanding of potential risks and management options, workshops with energy stakeholders were undertaken in 2009.
Те са организирани съвместно от правителството на Албания и Световната банка и са съсредоточени върху климатичните рискове и уязвимостта на енергийния сектор в страната, както и на възможностите, които изменението на климата предоставя. 
These were organized by the Government of Albania and the World Bank and focused on climate risks and vulnerabilities in the country's energy sector as well as opportunities presented by climate change.
Участниците представляват представителна извадка на заинтересованите страни от правителството, ключови агенции и институции, академичните среди, частния сектор и гражданското общество. 
Participants included a cross section of stakeholders from the government, key agencies and institutions, academia, private sector, and civil society.
Заключението от тях е, че Албания може да предприеме редица ключови дейности за насърчаване на оптималното използване на енергията, водните ресурси и експлоатацията на водноелектрическите централи, както е посочено в текстовото поле „Албания - ключови дейности“. 
They concluded that there are several critical actions that Albania could take to support optimal use of energy, water resources, and operation of hydropower plants, as presented in the text box ‘Albania - critical actions'.
Правна рамка и политики на ЕС за АИК в сектора 
EU CCA Legal Framework and Policies in the Sector
През последните две десетилетия ЕС се е нагърбил с водещата роля в преговорите за намаляване на емисиите от ПГ и насърчаването на международната солидарност за подпомагане на адаптацията към изменението на климата в глобален мащаб. 
During the last two decades, the EU has taken a leading role in negotiating commitments to reduce GHG emissions and promoting international solidarity for supporting adaptation to climate change on a global scale.
Това намира отражение в приоритетното значение, предоставено на изменението на климата - едновременно смекчаване и адаптация, в дневния ред на ЕС за стратегическа политика. 
This is also reflected in the priority given to climate change - both mitigation and adaptation - on the EU strategic policy agenda.
През април 2009 г. ЕК издава Бяла книга за Адаптиране спрямо изменението на климата,26 с цел да подобри устойчивостта по отношение въздействието от изменението на климата в редица сектори, включително производствените системи и физическата инфраструктура. 
The EC published its White Paper on Adapting to Climate Change: Towards a European Framework for Action in April 2009, with the aim of increasing the climate resilience of a number of sectors, including production systems and physical infrastructure.
Макар че се набляга на това, че предпазването на съществуващата и бъдещата инфраструктура от въздействията на изменението на климата е предимно отговорност на държавите-членки, въпреки това се отчита, че от друга страна, ЕС има важна роля за популяризирането на най-добрите практики, чрез подпомагане на развитието на инфраструктурата. 
While it emphasizes that protecting existing and future infrastructure from the impact of climate change is predominantly a Member State responsibility, it nevertheless recognizes that the EU has an important role in promoting best practice, through support for infrastructure development.
За подобряването на устойчивостта на съществуващите енергийни мрежи е необходим общ и съгласуван подход за оценка на уязвимостта на критичната инфраструктура спрямо екстремните метеорологични събития. 
Improving the resilience of existing energy networks requires a common and coordinated approach for assessing the vulnerability of critical infrastructure to extreme weather events.
Бялата книга идентифицира следните действия, които трябва да бъдат предприети за сектора на производствените системи и физическата инфраструктура: 
The White Paper identified that the following actions should be taken in the sector of production systems and physical infrastructure:
Разглеждане на въздействието от климатичните промени в процеса на Стратегическия енергиен преглед 
Take account of climate change impacts in the Strategic Energy Review process
Разработване на методики за предпазване от изменението на климата на инфраструктурните проекти и възможността те да бъдат включени в насоките за Трансевропейските енергийни мрежи (TEN-E), както и в Европейската кохезионна политика за текущия период 
Develop methodologies for climate-proofing infrastructure projects and consider how these could be incorporated into the Trans-European Networks for Energy (TEN-E) guidelines and guidance on investments under the Cohesion Policy in the current period
Проучване възможността оценката за въздействието на изменението на климата да бъде въведено като задължително условие за публичните и частни инвестиции 
Explore the possibility of making climate impact assessment a condition for public and private investment
През април 2013 г. ЕК прие Стратегия на ЕС за адаптация към изменението на климата,27 в която се излагат рамката и механизмите за по-нататъшно подобряване на готовността на ЕС да се справи със съществуващите и бъдещите климатични въздействия. 
In April 2013, the EC adopted an EU strategy on adaptation to climate change, which sets out a framework and mechanisms for further improving the EU's preparedness for current and future climate impacts.
Целта на стратегията е да допринесе за повишаването на устойчивостта на Европа спрямо изменението на климата. 
The strategy aims to make Europe more climate-resilient.
Прилагането на съгласуван подход и подобряването на координацията, ще подобрят готовността и капацитета на всички нива на управление да реагират на въздействието от климатичните промени. 
By taking a coherent approach and providing for improved coordination, it will enhance the preparedness and capacity of all governance levels to respond to the impacts of climate change.
Две от ключовите цели в нея включват условията за финансиране за подпомагане на държавите-членки да изградат техния капацитет за адаптация и да запълнят празнотите в знанието за адаптацията и да доразвият Европейската платформа за адаптация към климата (Climate-ADAPT28) за „обслужване на едно гише“ с информация за адаптацията в Европа. 
Two of its key objectives include provision of funding to help Member States build up their adaptation capacities and addressing gaps in knowledge about adaptation and further developing the European climate adaptation platform (Climate-ADAPT), as the one-stop shop for adaptation information in Europe.
Третата ключова цел е интегрирането на мерките в политиките и програмите на ЕС като начин за осигуряване на устойчивост на действията на ЕС срещу измененията на климата. 
The third key objective is to mainstream adaptation measures into EU policies and programs, as the way to ‘climate-proof' EU action.
Конкретното действие по отношение енергийния сектор, посочено в стратегията е Действие 7: Осигуряване на по-устойчива инфраструктура. 
The concrete action regarding energy identified by the strategy is Action 7: Ensuring more resilient infrastructure.
ЕК се стреми да повиши устойчивостта на инфраструктурата, в т.ч. енергийния сектор, чрез предоставяне на стратегически рамки. 
The EC aims to increase the climate resilience of infrastructure, including energy, by providing strategical frameworks.
Те включват работния документ на службите на комисията „Адаптиране на инфраструктурата спрямо измененията на климата“29 (2013) и „Рамкова стратегия за устойчив Енергиен съюз с насочена към бъдещето политика в областта на изменението на климата”30 (2015). 
These include the staff working document on ‘Adapting Infrastructure to Climate Change' (2013) and ‘Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy (2015).
Тези документи представляват насоки за оценка на нова и съществуваща инфраструктура, включително и енергийната инфраструктура, с оглед нейната устойчивост към настоящи и бъдещи климатични рискове и съответните мерки за адаптация. 
These documents guide the assessment of new and existing technical infrastructure, including energy infrastructure, in view of their resilience to current and future climate risks and the respective adaptation measures.
Инфраструктурните проекти, които ще получат финансиране от ЕС, следва да бъдат „устойчиви срещу изменението на климата“ на базата на методики, разработени и включени в насоките за Трансевропейските енергийни мрежи TENE,31 както и в Европейската кохезионна политика. 
Infrastructure projects that receive EU funding should take climate-proofing into account, based on methodologies to be developed and incorporated into the TEN-E guidelines and EU Cohesion Policy.
Целите на Механизма за свързване на Европа (МСЕ)32 са ясно уеднаквени с целите за смекчаване на въздействието от изменението на климата, обаче ключовият въпрос за устойчивостта на инфраструктурата към климатичните промените се споменава бегло в изложението на Регламента (Milieu Ltd. 2015). 
The Connecting Europe Facility (CEF) objectives are clearly aligned with climate change mitigation goals, but the critical issue of infrastructure resilience to climate change impacts is mentioned only briefly in the recital to the Regulation (Milieu Ltd 2015).
Основното предизвикателство пред ЕС и една от трите ключови цели Стратегията за адаптация на ЕС (спомената преди), е вграждането на елемента на устойчивост към климатичните промени в инфраструктурата или тя да е „устойчива срещу изменението на климата“. 
Building resilience to climate change into infrastructure, or ‘climate proofing' is a key challenge for the EU, and one of the three key objectives of the EU Adaptation Strategy (discussed earlier).
Устойчивостта към климатичните промени се споменава в МСЕ и в Регламента,33 като се правят и препратки към оценката разходиползи за проектите от общ интерес (ПОИ) от TEN-E53. 
Climate change resilience is mentioned in the CEF, and TEN-E regulations and is referenced as well in the cost-benefit assessment for TEN-E projects of common interest (PCIs).
Правна рамка и политики в България за АИК в сектора 
Bulgarian CCA Legal Framework and Policies in the Sector
Поради традиционно по-доброто разбиране на въпросите, свързани със смекчаване на последиците и относителната лекота на мониторинга на емисиите в сравнение с мониторинга на ефектите от изменението на климата, в много проекти и изготвените по тях документи съществува объркване между смекчаване на въздействието от изменението на климата и адаптация към изменението на климата, въпреки че тези две области могат да включват съвсем различни видове мерки. 
Due to a traditionally better understanding of mitigation issues and the relative ease of emissions monitoring as compared to climate change effects monitoring, in many projects and the resulting documents there is a confusion between climate change mitigation and adaptation, although the two areas may involve completely different sets of measures.
Основният фокус на адаптирането към изменението на климата в България е насочен главно към социална адаптация към екстремни климатични събития, докато адаптирането към околната среда не е толкова добре определено и регулирано. 
The primary focus of climate change adaptation in Bulgaria tends to be on social adaptation to extreme events, whereas environmental adaptation is less well-defined and regulated.
В България няма отделен действащ закон, който да се отнася единствено до АИК в енергийния сектор. 
No specific legal acts are in place in Bulgaria that deal solely with CCA in the energy sector.
Въпреки това адаптацията е един от аспектите, включен в редица закони, било то директно или индиректно. 
Adaptation is in all cases one of the aspects that is included in a number of laws, either directly or indirectly.
Основните цели на политиката по отношение на изменението на климата на България, са разработването на високоефективен и природосъобразен енергиен сектор и изграждането на единен вътрешен енергиен пазар, при справяне с високия енергиен и въглероден интензитет на икономиката и зависимостта от внос на енергийни ресурси. 
The principal objectives of climate-related policy in Bulgaria are the development of a highly efficient and green energy sector and establishment of a single internal energy market, while overcoming high energy and carbon intensity of the economy and dependency on energy imports.
35 Основните законодателни разпоредби за ограничаване на климатичните промени са изложени в Закона за ограничаване изменението на климата36 и в НПДПИК. 
The key climate change mitigation legislation is represented by the Climate Change Mitigation Act and the NAPCC.
Енергийният сектор е най-големият източник на емисии на ПГ в страната и това определя неговото първостепенно значение за прилагането на националните цели за намаляване на емисиите на ПГ. 
The energy sector has the largest share of total emissions of GHGs in the country and that defines its paramount importance for the implementation of the national targets for reducing GHG emissions.
Производството на електрическа и топлинна енергия от въглища допринася за повече от 90 процента от емисиите на ПГ от сектора и тук е концентриран основният потенциал за намаляване на емисиите. 
The production of electricity and thermal energy from coal contributes for over 90 percent of the GHG emitted in the sector where the major potential for reduction of emissions is concentrated.
37 Политиките и мерките в енергийния сектор, изложени в НПДПИК, се базират на тези, посочени в Енергийната стратегия на Р България до 2020 г. и в Националния план за действие за енергия от възобновяеми източници. 
The policies and measures in the energy sector provided in the NAPCC are based on those set out in the Energy Strategy of Bulgaria till 2020 and the National Action Plan for Renewable Energy.
Структура и основни действащи лица в прилагането на българската политика по изменение на климата 
Structure and main actors in implementing the Bulgarian climate change policy
Закон за енергетиката и Национална енергийна стратегия до 2020 г. 
Energy Act and the National Energy Strategy till 2020
Една от задачите на Закона за енергетика38 е да създаде условия за насърчаване на комбинираното производство на топлинна и електрическа енергия, въвеждайки изискванията на съответните директиви на ЕС. 
One of the aims of the Energy Act is to create conditions for the promotion of the combined generation of electricity and heat, introducing the requirements of the related EU directives.
Законът регулира дейностите по производството, внос и износ, пренос, транзитен пренос, разпределение на електрическа и топлинна енергия и природен газ, пренос на нефт и нефтопродукти, търговия с електрическа и топлинна енергия и природен газ. 
It regulates the generation; import and export; transmission; transit transmission; distribution of electricity, heat, and natural gas; oil and oil product transmission; trade in electricity, heat, and natural gas.
Освен това законът контролира използването на различни инструменти, като издаването на Зелени сертификати (сертификати за произход) например, разпоредбите за лицензионните дейности в производството на електричество и редовната актуализация на Националната енергийна стратегия. 
It furthermore controls the use of instruments such as Green Certificates, regulations for licensing activities in the power generation sector, and the regular development of the National Energy Strategy.
Енергийната стратегия на Република България до 2020 г. отразява актуалната рамка на европейската енергийна политика и световните тенденции в развитието на енергийните технологии. 
The National Energy Strategy till 2020 reflects the up-to-date European energy policy framework and the global trends in the development of energy technologies.
Наред с други неща тя предоставя насоки за овладяването на негативните изменения на климата. 
It provides, among others, for overcoming the negative changes of climate.
Следните приоритети също определят визията на правителството за развитието на енергийния сектор, а именно: 
These priorities also determine the Government's vision for development of the energy sector, namely:
Поддържане на сигурна, стабилна и надеждна енергийна система 
Maintaining a safe, stable and reliable energy system
Енергетиката остава водещ отрасъл на икономиката, с ясно изразена външнотърговска ориентация 
Keeping the energy sector as a leading branch of the economy with definite orientation to foreign trade
Акцент върху чиста и нискоемисионна енергия - ядрена и от възобновяеми източници 
Focusing on clean and low-emission energy from nuclear and renewable sources
Баланс на количество, качеството и цените на електроенергия, произведена от възобновяеми източници, ядрена енергия, въглища и природен газ 
Balancing between quantity, quality, and prices of the electric power produced from renewable sources, nuclear energy, coal, and natural gas
Прозрачно, ефективно и високо професионално управление на енергийните дружества. 
Transparent, efficient, and highly professional management of the energy companies
Въпреки че в Енергийната стратегия няма отделни клаузи за АИК, тя е в съответствие с политиката на ЕС. 
Although the National Energy Strategy has no provisions for CCA, it is compliant with EU policy.
Това включва Рамковата стратегия за устойчив Енергиен съюз с насочена към бъдещето политика в областта на изменението на климата. 
This includes the EU Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy.
39 Цялостната концепция на българската енергийна стратегия също така съответства на политиката на ЕС за АИК, която се стреми да осигури енергийна структура, която да е по-устойчива на климатичните промени. 
The overall concept of Bulgaria's energy strategy also corresponds to the EU policy on CCA, which aims to achieve a more climate-resilient energy infrastructure.
Основните приоритети на енергийната политика на България са представени във фигура 27. 
The main priorities of the Bulgarian energy policy are presented in Figure 27.
Структура и основни участници в осъществяването на българската енергийна политика 
Structure and main actors in implementing the Bulgarian energy policy
Закон за енергия от възобновяеми източници40 и Национален план за действие за енергия от възобновяеми източници 
Energy from Renewable Sources Act and National Action Plan on Energy from Renewable Sources
Законът за енергия от възобновяеми източници (ЗЕВИ) отменя Закона за възобновяеми и алтернативни енергийни източници и биогорива (2008 г.), който представлява първият национален законодателен акт, изцяло посветен на възобновяемите енергийни източници и въвеждащ основните изискванията на директивите на ЕС. 
The Energy from Renewable Sources Act (ERSA) replaces the Renewable and Alternative Energy Sources and Biofuels Act (2008), which was the first national legislation entirely dedicated to the renewable energy sources, mainly introducing the requirements of the related EU directives.
Законът от 2008 г. постановява механизми за подпомагане чрез предоставяне на равни възможности за преференциален режим на производителите на електрическа енергия, (отнасящ се до така наречени Зелени сертификати), както и за включването на дружества, които произвеждат енергия от възобновяеми енергийни източници и биогорива. 
The 2008 Act established support mechanisms providing for equal preferential treatment for producers of electricity (referring to so-called Green Certificates), as well as for inclusion of utilities that generate electricity from renewable energy sources and biofuels.
В резултат на този закон се наблюдава рязко развитие на възобновяемите енергийни източници, особено вятърни и фотоволтаични електроцентрали (ФВ), което оказва натиск към покачването на цените на електрическата енергия. 
The act resulted in a rapid development of renewable energy sources, namely wind and photovoltaic (PV), which put upward pressure on electricity prices.
В закона се уреждат обществените отношения, свързани с производството и потребление на: (а) електрическа енергия, топлинна енергия и енергия за охлаждане от възобновяеми източници; (б) газ от възобновяеми източници; и (в) биогорива и енергия от възобновяеми източници в транспорта. 
The act regulates the public relations associated with production and consumption of: (a) electricity, heating and cooling from renewable sources; (b) gas from renewable sources; and (c) biofuels and energy from renewable sources in transport.
Изменението на закона от 2015 г. отмени преференциалните тарифи за фотоволтаични централи, с изключение на малките покривни инсталации до 30 kW. 
The 2015 amendment of the act repealed the preferential tariffs for solar power plants with the exception of small roof plants up to 30 kW.
Със ЗЕВИ също така се урежда приемането на Националния план за действие за енергия от възобновяеми източници (НПДЕВИ) и национални схеми за подпомагане на възобновяемите източници. 
The ERSA also regulates the adoption of the National Renewable Energy Action Plan (NREAP) and national schemes to support the use of energy from renewable sources.
Главният акцент е върху съвместните проекти и схеми за производство на енергия от възобновяеми източници с други държави-членки на ЕС. 
The main focus is the joint projects and schemes for the production of energy from renewable sources with other EU Member States.
Много често насърчаването на възобновяеми енергийни източници се счита за мярка за смекчаване на климатичните промени, но това също така предоставя и допълнителни ползи и за адаптацията. 
The promotion of renewable energy sources is often seen as a climate change mitigation measure, but it also has adaptation co-benefits.
Диверсификацията на енергийния сектор често се разглежда като важна мярка за адаптация, която може да доведе до намаляване уязвимостта и да подобри адаптивния капацитет на енергийната система към климатичните промени,41 въпреки че сегашната законодателна рамка в България не разпознава изрично този аспект. 
Energy sector diversification is frequently seen as an important adaptation measure that can reduce the vulnerability and improve the adaptive capacity of the energy system to environmental change, although currently the Bulgarian legislative framework does not explicitly recognize this aspect.