natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Административните области с най-висок риск са в северозападните части на България (Видин, Ловеч, Враца, Плевен, София) и в централните части на Южна България (Хасково, Ямбол, Стара Загора). 
The administrative districts with the highest risk are situated in northwestern Bulgaria (Vidin, Lovech, Vratsa, Pleven, Sofia) and the central parts of southern Bulgaria (Haskovo, Yambol, Stara Zagora).
Според картата най-рискови са зоните на ниска надморска височина с висок дял земеделски земи в близост до горски площи, което отразява факта, че около 80% от всички пожари са причинени от човешка дейност, предимно опожаряване на земеделски земи за почистване на пасища. 
This map outlines as most risky in low altitude areas with high share of agriculture lands close to forest areas, which reflects the fact that about 80 percent of all fires in forests are caused by human activities, mostly fires lit to clear grasses in agriculture lands.
Общоевропейско моделиране на разпространението на дървесни видове и степента на риск от природни нарушения по проекти MOTIVE и PESETA 
European-wide modeling of tree species distribution and natural disturbances danger levels in the MOTIVE and PESETA projects
Освен проектите за моделиране на равнище България и местните казуси, за относителна оценка на развитието на българските гори може да се използва и общоевропейско моделиране. 
Besides Bulgarian-level and local case-studies modeling projects, European-level modeling could also be used as a relative estimate for the development of Bulgarian forests.
Пример за това е общоевропейският модел на разпространението на дървесните видове по проекта MOTIVE и моделирането на степента на риск от природни нарушения в проектите MOTIVE и PESETA28. 
An example is the European-wide modeling of tree species distribution in the MOTIVE project, modeling of natural disturbances danger levels in the MOTIVE and PESETA projects.
Тези модели представляват добра възможност за прогнозиране на климатичните промени в горските екосистеми, особено в случаите, когато това не е правено за определени теми, проблеми или региони в България. 
These models provide a good opportunity to estimate the potential impacts of future climate change on forest ecosystems, especially in the cases when this has not been done for certain topics, issues or regions in Bulgaria.
Например резултат 4.1B от проекта MOTIVE е модел на вероятността от повреди в резултат на ветровали и нападения от корояди в Европа, в т.ч. 
For example, deliverable 4.1B from the MOTIVE project provides modeling of the probability from losses from windthrows and bark beetles in Europe, including Bulgaria.
Например иглолистните гори в Родопите, които са основен източник на висококачествена иглолистна дървесина в България, се класифицират като гори с критични скорости на вятъра от 20 м/с-1, причиняващи щети от поне 500 м3, което е най-високият клас на риск в Европа. 
For example, the coniferous forests in the Rhodopes, which are the major source of high-quality coniferous wood in Bulgaria are classified to have a critical wind speed of less than 20 ms-1 needed to inflict at least 500 m3 of damage, which is the highest risk class in Europe.
Такава скорост на вятъра често се достига при бури. 
Such wind speeds are frequently occurring in storms.
В рамките на проектите PESETA II е моделиран риска от горски пожари в Европа (Моделиране на последствията от изменението на климата за риска от горски пожари в Европа, секторни резултати по проекта PESETA II, 2017 г.). 
In the framework of PESETA II projects, the fire risk in European forests has been modeled (Modeling the Impacts of Climate Change on Forest Fire Danger in Europe, Sectorial Results of the PESETA II Project, 2017).
Такива модели на общоевропейско ниво също така осигуряват контекст за описание на потенциалните икономически загуби поради намаляването на икономически ценни видове при липса на ефективни мерки за адаптация. 
Such European-wide models also provide a context to describe the potential economic losses due to decline of economically valuable species in the absence of effective adaptation.
Пример за това (Hanewinkel и колектив, 2013 г.) са моделите на потенциални нарушения при основните 32 дървесни видове и икономически най-важните видове гори в Европа при сценарии B2 и A1FI на IPCC и прогнозираните драстични промени в основните видове гори в България. 
For example, Hanewinkel et al. (2013) modeled the potential distributions of the main 32 tree species and economically most-important European forest types under the B2 and A1FI scenarios from the IPCC and estimated drastic changes in the main forest types of Bulgaria.
По-голяма част от низините се предвижда да бъдат подходящи за редки дъбови гори от средиземноморски тип с ниска икономическа стойност. 
Most of the lowlands will be suitable for open Mediterranean-type oak forests with low economic value.
По-голямата част от територията на Южна България ще е подходяща за борове, които не са местни видове (т.е. Pinuspinea, Pinus halepensis, Pinuspinaster), които и сега растат в България, но със спорен резултат предвид повредите от мокър сняг и периодичните застудявания. 
Much of the territory of southern Bulgaria will be suitable for pines which are not local (that is, Pinus pinea, Pinus halepensis, Pinus pinaster), which are also grown in Bulgaria but with controversial results due to damages from wet snow and periodic cold spells.
Може би най-сериозните икономически промени се очаква да бъдат намаляването на подходящите площи за смърчови гори, смесени гори от обикновен смърч и бял бор и гори с преобладаващ вид бял бор в Родопите, които са с висока икономическа стойност и са основен източник на висококачествен иглолистен дървен материал в България. 
Probably the most dramatic economic changes are expected due to the decrease of the suitable areas for Norway spruce forests, mixed Norway spruce-Scots pine, and Scots pine-dominated forests in the Rhodope Mountains which have high economic value and are the main source of high-quality coniferous wood in Bulgaria.
Приложение 5: 
Appendix 5:
Оценка на сектор „ Човешко здраве" 
Assessment of the Human Health Sector
Партньорският преглед на доклада е извършен от Тамер Самах Рабие и Стивън Линг под ръководството на Руксандра Мариа Флорою (служители на Световната банка). 
The peer review of the report by Tamer Samah Rabie and Stephen Ling was managed by Ruxandra Maria Floroiu (all from the World Bank).
УТОЧНЕНИЯ 
DISCLAIMERS
Заключенията, тълкуванията и изводите, изразени в настоящия доклад, не отразяват задължително възгледите на изпълнителните директори на Световната банка, на правителството на Република България, или на МОСВ. 
The findings, interpretations and conclusions expressed in this report do not necessarily reflect the views of the Executive Directors of the World Bank or of the Government of Bulgaria or its MoEW.
Времето и климатът винаги са оказвали влияние върху човешкото здраве. 
Human health has always been influenced by climate and weather.
Промените на времето и климата засягат околната среда, осигуряваща ни чист въздух, храна, вода, подслон и сигурност. 
Changes in climate and weather extremes affect the environment that provides us with clean air, food, water, shelter, and security.
Тези промени, заедно с други природни и антропогенни стресори, застрашават човешкото здраве и благоденствие по многобройни начини. 
Climate change (CC), together with other natural and human-made health stressors, threatens human health and well-being in numerous ways.
Сред най-въздействащите са нарастването на периодите с екстремни максимални и минимални температури, увеличаването на продължителните и интензивни валежи, повишаването на честотата на бедствените метеорологични прояви (бури, циклони, наводнения), сушите, влошаването на качеството на атмосферния въздух, изчерпването на озоновия слой и съответното нарастване на UV-радиацията. 
The most affecting climatic factors are an increasingly warmer climate, periods with extreme maximum and minimum temperatures, lasting and intensive precipitation, disasterous weather phenomena (windstorms, cyclones, floods), droughts, poor air quality, stratospheric ozone depletion, and corresponding changes in ultraviolet (UV)-radiation.
Ефектите от въздействието на изменението на климата (ИК) се проявяват в следните здравни аспекти: 
Climate-related health effects could include the following conditions:
топлинно обусловени заболеваемост и смъртност; 
Heat-related morbidity and mortality
заболявания и смъртност, обусловени от бедствени метеорологични явления; 
Extreme weather-related morbidity and mortality
сърдечно-съдови заболявания, вкл. инсулти; 
Cardiovascular diseases, including strokes
астма, респираторни алергии и заболявания на дихателните пътища; 
Asthma, respiratory allergies and airway disease
карциноми; 
Cancer
векторно-преносими и зоонозни заболявания; 
Vector-borne and zoonotic diseases
болести, свързани с храните и изхранването; 
Foodborne diseases and nutrition factors
водно-преносими болести; 
Waterborne diseases
психично здраве и стрес-свързани разстройства; 
Mental health and stress-related disorders
неврологични заболявания и разстройства. 
Neurological diseases and disorders
В България предоставянето на качествени и устойчиви, дългосрочни здравни грижи е важен елемент от политиката за социална защита. 
In Bulgaria, the provision of high-quality and sustainable health and long-term care is an important element of social protection policy.
Системата на заинтересованите страни в областта на адаптирането към измененията на климата (АИК) осигурява ефективна структура за интегриране на политиката чрез: а) силна водеща институция; б) допълнителни звена и агенти във водещи и секторни отдели; в) междуведомствени комитети; г) връзки на базово ниво, осигуряващи обмен на информация и принос на местните администрации отдолу нагоре, неправителствени организации (НПО), заинтересовани страни и учени. 
The stakeholder system in the field of climate change adaptation (CCA) provides an effective policy integration structure: (a) a strong leading institution; (b) complementary adaptation units and agents in leading and sector departments; (c) interdepartmental committees; and (d) low-level links ensuring information exchange and bottom-up input of local administrations, nongovernmental organizations (NGOs), stakeholders, and scientists.
Въпреки това, българските здравни служби досега не са имали възможност да се възползват забележимо от непрекъснатото развитие на медицинските технологии за посрещане на предизвикателствата на застаряващото население и нарастващите изисквания на хората към качеството на живот, включително към качеството на здравеопазване. 
However, Bulgarian health care services have so far been unable to take advantage of continuous developments in medical technology with regard to meeting the challenges of an aging population and people's increasing demands for quality of life, including quality healthcare.
В Европейския съюз (ЕС), България продължава да бъде сред страните с най-висок процент на смъртност и най-нисък прираст на населението. 
In the European Union (EU), Bulgaria continues to be among the countries with the highest mortality rates and lowest population growth.
Здравословното състояние на активното население се характеризира с по-високи нива на рискови условия (ощетени интереси, висока заболеваемост, ниска безопасност на работното място, стрес) в сравнение със средните стойности на ЕС. 
The working population's health status is characterized by higher levels of risk conditions (injuries, illnesses, poor workplace safety, stress) as compared to EU averages.
Съществуват и значителни проблеми в системата и структурата на разходите за здравеопазване. 
Also, significant problems exist in the system and structure of healthcare expenditure.
Всичко това повишава нивото на здравна уязвимост към ИК. 
All the above heighten the level of health vulnerability to CC.
Г оляма част от неблагоприятните здравни въздействия от изменението на климата могат да бъдат избегнати чрез прилагане на подходящи политики за адаптиране. 
The majority of adverse climate change health impacts can be avoided by implementing suitable adaptation policies.
Планираното адаптиране към въздействията от изменението на климата включва широк спектър от интервенции в областта на общественото здраве. 
Planned adaptation to health impacts of climate change comprises a broad range of public health interventions.
Този доклад предлага две главни категории възможности за адаптация на здравния сектор в България: 
This report proposes two categories of adaptation options for Bulgaria's human health sector:
1) Изграждане на адаптационен капацитет - дейности, насочени към подобряване и увеличаване на: 
1) Building adaptive capacity - activities aimed to improve and increase:
Секторния капацитет (изменение/разработване на необходимото законодателство, норми, стандарти, кодекси, планове, политики и програми, подобряване на цялостната институционална рамка, повишаване на осведомеността, компетентността и уменията на човешките ресурси, подобряване на инфраструктурата на здравния сектор, въвеждане на високи технологии и иновации, работа в партньорство и сътрудничество вътрешносекторно и междусекторно, местно, национално и международно); 
Sectoral capacity (amending/developing legislation, regulations, standards, codes, plans, policy or programs as needed; improving the overall institutional framework; raising awareness, competency, and skills of human resources; improving health sector infrastructure; introducing high technology and innovations; working in partnership and cooperation (intra- and inter-sectoral; local, national, and international); and
Социално-икономическия капацитет (защита на уязвимите групи, т.е. деца и възрастни хора, бедни и болни, маргинални групи, групи със специални нужди и т.н.). 
Socioeconomic capacity (protecting vulnerable groups, that is, children and the elderly, the poor and the sick, marginalized groups, other special needs groups, and so on)
2) Прилагане на адаптационни действия - мерки, спомагащи за намаляване на уязвимостта към климатичните изменения, а също и оползотворяване на възникващи възможности: 
2) Implementing adaptation actions - measures that help reduce climate risk vulnerability, but also take advantage of arising opportunities, that is:
Превенция (признаване на климатичните въздействия, приемане на загубите, използване на възможностите, здравна профилактика и проверка на здравния статус, разширяване на изследователската/познавателната научна база, мониторинг и събиране на данни, оценка на уязвимостта, обществено образование и повишаване на осведомеността); 
Prevention (recognize impacts, bear losses, exploit opportunities; health prophylaxis and health status checks; expand research/knowledge-base; monitoring and data collection; vulnerability assessment; public education and awareness outreach);
Намаляване на излагането на метеорологични въздействия (адаптиране на застроената среда, адаптиране на природната среда, разработване на системи за ранно предупреждение); 
Reducing exposure (adjustment of built environment, adaptation of natural environment, development of early warning systems); and
Лечение/отговор на климатичните въздействия (създаване на релевантно медицинско направление за отговор на климатичните въздействия, създаване на добре подготвена и управлявана система за спешна реакция. 
Response/treatment (launching relevant medical treatment, establishing well-prepared and managed emergency response).
На практика адаптацията често изисква микс от ответни стратегии за реакция , като формиране на гъвкавост към промените на климата (напр. разширяване на целесъобразните архитектурни опции и решения), "живеене с риска" (напр. повишаване на готовността за и планирането при непредвидени обстоятелства) и приемане на загубите (напр. приемане на влошеното качество и загубите при бедствени климатични събития). 
In practice, adaptation will often require a mix of response strategies, such as building climatic resilience (for example, enhanced design specifications), ‘living with the risk' (for example, increased preparedness and contingency planning), and accepting the loss (for example, accepting occasional losses or worse quality).
Правилната стратегическа комбинация ще бъде специфична за всеки конкретен случай, тъй като ще зависи от нагласата, средствата, готовността и капацитета на всяка конкретна засегната общност, за отхвърляне на определен климатичен риск. 
The exact combination will be case-specific, as it depends on factors such as risk aversion and the values and capacity of the affected and responding community/organization.
Оптималният стратегически микс също ще включва и мерки, които да използват удобните възможности (напр., промяна на локацията на дейности, които вече не са жизнеспособни на досегашното си местоположение и въвеждане на мястото им на нови заместващи дейности). 
An optimum mix may also include adopting measures that also exploit opportunities (for example, changing location of existing activities deemed no longer viable at their current location and introducing new replacement activities at the original location).
Фактори, ефекти и опции за адаптиране на човешкото здраве към изменението на климата 
Simplified illustration of impacts of climate change and identified adaptation options
България е разположена в един от регионите на света, които са особено уязвими към изменението на климата и към свързаните с това екстремните метеорологични прояви. 
Bulgaria is located in one of the regions of the world that are particularly vulnerable to climate change and related extreme weather events.
Такива събития, могат да доведат до загуба на човешки животи, или да причинят значителни вреди, които да засегнат икономическия растеж и просперитета на национално и на трансгранично ниво. 
Such events can lead to the loss of human lives or cause significant damage to economic growth and prosperity at national and cross-border levels.
Най-често наблюдаваните природни, и особено хидрометеорологични, бедствия са екстремни температури и интензивни извалявания, бури, наводнения, горски пожари, свлачища, суши. 
The most common hydro-meteorological and natural hazards are extreme precipitation and temperatures, storms, floods, wildfires, landslides, and droughts.
Броят на пострадалите хора, вкл. и на смъртните случаи, дължащи се на природни бедствия, е значителен, индикирайки уязвимостта на населението в България към промените на времето и климата. 
The number of deaths and victims due to natural hazards is considerable, indicating weather and climate vulnerability.
Тази уязвимост се подсилва и от относително високата степен на бедност в най-засегнатите от климатични промени места, от нарастващата концентрация на населението само в няколко големи индустриални и градски района на страната, и от многообразните последици от прехода на държавноконтролираната икономика в България към свободна пазарна икономика. 
The vulnerability of Bulgaria's population and businesses to the impacts of climate change is accelerated by a relatively high degree of poverty in the most affected areas, the continuing concentration of the country's population in several industrial and urban regions, and various consequences of the transition from a state-controlled economy to a free-market economy.
Научните прогнози показват, че глобалните температури ще се покачат с 1,8 °С 4 °C до 2100 г., като температурното нарастване в Европа се очаква да бъде дори повисоко от прогнозираната глобална средна стойност. 
Scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100, with the temperature increase in Europe expected to be even higher than the estimated global average.
Очаква се увеличението на температурата да бъде по-значимо през летния сезон (от юли до септември). 
Generally, the temperature increase is expected to be more significant during the summer season (from July to September).
По отношение на очакваните промени в режима на валежите е възможно количеството им да се понижи, което да доведе до значително намаляване на общите водни запаси в страната. 
In terms of the expected changes in rainfall patterns, a reduction in precipitation is likely, leading to a significant reduction of the total water reserves in the country.
Според наличните сценарии за изменение на климата, в България се наблюдава тенденция към увеличаване на честотата на екстремни прояви на времето и на бедствия, демонстрирано от почестите случаи на интензивни валежи, топли и студени вълни, наводнения и суши, ураганни ветрове, 
According to the available climate change scenarios for Bulgaria, there is a trend toward increased frequency of extreme events and disasters, as demonstrated by frequent occurrences of heavy rainfalls, heat and cold waves, floods and droughts, hurricane winds, forest fires, and landslides.
Очаква се биоразнообразието, сухоземните и водните екосистеми, както и секторите, свързани с водните ресурси, селското стопанство и горското стопанство да бъдат засегнати от очакваните промени. 
Biodiversity, land and aquatic ecosystems, as well as water resources, agriculture, and forestry sectors are expected to be affected by the anticipated changes.
Тези промени биха повишили допълнително понататъшното въздействие върху обществото, неговите граждани, и икономиката като цяло. 
These changes would furthermore affect society and its citizens as well as the economy.
Поради различната степен на климатична експозиция, уязвимост и адаптивни възможности за справяне, въздействията от изменението на климата не засягат всички хора и територии еднакво. 
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities to cope.
Настоящият доклад има за цел да даде поглед върху рисковете, свързани с изменението на климата, и уязвимостта на здравния сектор в България. 
This report aims to inform on vulnerabilities to the Bulgarian health sector and at identification of adequate climate change adaptation options.
Докладът е част от пакет от девет отраслови доклада за оценка, разглеждани в рамките на Програмата за подпомагане на адаптирането към климатичните промени в България, която ще формира основата за националната стратегия и план за действие за адаптиране към изменението на климата. 
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan.
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори, и е разделен на три части: i) част първа (глава 1) се съсредоточава върху оценката на рисковете и уязвимостта на сектора към изменението на климата; ii) част втора включва анализ на празнотите в политическия, правния и институционалния контекст (глава 2); и iii) част трета се фокусира върху идентифицирането и приоритизирането на опциите за адаптиране (глава 3). 
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: (1) part one of the report (Chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment; (2) part two comprises a gap analysis of the policy, legal and institutional context (Chapter 2); and (3) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Тази секторна оценка бе проведена в периода март - ноември 2017 г. като комбинация от количествен и преди всичко качествен анализ. 
This sector assessment was carried out during March - November 2017, as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Бяха организирани няколко семинара, като част от съпътстващ консултативен процес, внасяйки богат опит от различни заинтересовани страни. 
Several workshops have been organized as part of an ongoing consultation process, inviting a broad audience of stakeholders.
Докладът използва термините и определенията за риск, уязвимост и адаптиране, въведени от AR5 на WGII (IPCC, 2014). 
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by WGII AR5 (IPCC 2014).