natgillin/translations-raw huggingface dataset:
През 2013г. общият брой на земеделските стопанства, произвеждащи за собствени нужди, е бил 140.228, което представлява около 55% от общия брой стопанства по стандартен размер на продукцията, тези стопанства са генерирали 4% от общия стандартен производствен обем. 
In 2013, the total number of subsistence farms was 140,228, representing around 55 percent of the total holdings by SO size and generated 4 percent of the total SO.
Техният общ брой е намалял значително с 32% за периода 2005-2013 година (таблица 3). 
Their total number significantly decreased by 32 percent during the period 2005-2013 (Table 3).
Полупазарните стопанства се определят като малки земеделски стопанства със стандартен производствен обем между 2.000 и 8.000 евро, с използвана земеделска площ до 10 ха и с потенциал за развитие в дългосрочен план. 
Semi-subsistence farms are defined as small farm holdings between €2,000 and €8,000 SO volume, with a UAA of up to 10 ha and with a potential for development in the long run.
Полупазарните стопанства произвеждат за собствена консумация, а също и за предлагане на продукцията на пазара. 
Semi-subsistence farms produce for own consumption and for market sales.
Малките пазарни стопанства имат СПО между 8.000 и 50.000 евро. 
Semi-commercial farms have a SO of €8,000 to €50,000.
Те формират един бавно възникващ под-сектор на професионални „семейни ферми“, които продават между 50% и 100% от своята продукция на пазара. 
These form a slowly emerging subsector of increasingly professional ‘family farms' selling between 50 percent to 100 percent of their products into formal markets.
Малките полупазарни стопанства имат сравнително разнообразна производствена структура. 
Small semi-commercial farms have a relatively diverse production structure.
Средните и големите пазарни стопанства имат СПО над 50.000 евро и в момента държат повече от 80% от общата ИЗП. 
Medium and large commercial farms have an SO of over €50,000 and currently hold over 80 percent of the total UAA.
Разпределение на земеделските стопанства по стандартен производствен 
Breakdown of Agricultural Holdings by Standard Output (€) Classification
Забележка: Стандартен обем на селскостопански продукт (реколта или добитък) е средната парична стойност на селскостопанската продукция по цена в евро на хектар или на глава от добитъка. 
Note: The SO of an agricultural product (crop or livestock) is the average monetary value of the agricultural output at farm-gate price, in € per hectare or per head of livestock.
Източник: Европейска комисия, Статистически данни за България, м. април, 2016 г. 
Source: European Commission Statistical Factsheet for Bulgaria 2016.
Производствените системи на дребните стопани са по-разнообразни, пазарните стопанства са по-специализирани. 
Production systems of smallholders are more diverse and those of commercial farms more specialized.
Особено след присъединяването към ЕС и прилагането на Общата селскостопанска политика (ОСП) значително се засилва тенденцията към специализация в производството на малък брой земеделски култури от пазарните стопанства. 
Notably, since accession to the EU, and the implementation of the Common Agricultural Policy (CAP), the trend toward specialization on few arable crops by commercial farmers increased.
Директните плащания, структурните промени насърчиха въвеждането на по-малко трудоемки производства. 
Favored by direct payments, the structural changes also promoted new production systems that are less labor-intensive.
Дребните стопанства използват земята за производство на разнообразни земеделски култури и за смесване на градинарство и животновъдство (фигура 8). 
Land use by smallholders remained more diversified, and their production systems provide a mix of arable crops, horticulture and livestock (Figure 8).
Източник: Евростат, Изследване на структурата на земеделските стопанства, 2013 г. 
Source: Data from Eurostat - Farm Structural Survey, 2013
Малките земеделски стопанства на цялата територия на България продължават да бъдат важен социално-икономически буфер в периоди на икономическа нестабилност, осигурявайки основно препитание за значителна част от населението в селските райони, както и допълнителен източник на евтина, здравословна храна за членовете на техните семейства в градските райони. 
Smallholders across the whole territory of Bulgaria continue to provide a very important socioeconomic buffer in times of economic uncertainty by providing a basic livelihood for a significant proportion of the rural population, as well as a supplementary source of a cheap, wholesome food for their networks of family members in the urban areas.
Освен това тези дребни стопани играят важна роля и за поддържането на жизнеспособността на селските общности и осигуряването на важни социални, културни и екологични услуги (обществени блага) за обществото като цяло. 
Furthermore, these smallholders also play an important role in maintaining the vitality of rural communities and providing important social, cultural, and environmental services (public goods) to the wider society.
Фигура 9 представя стилизирано, графично ключовите характеристики на четирите основни типа земеделски стопанства в България, посочени по-горе. 
Figure 9 provides a stylized, graphical representation of the key characteristics of the main four types of smallholder in Bulgaria identified earlier.
Бележка: Системата за единно плащане на площ е преходна опростена схема за подпомагане на доходите, предлагана на държавите-членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г. и 2007 г. (ЕС12) възможност с присъединяването, да се прилагат директните плащания. 
Note: The Single Area Payment System (SAPS) is a transitional, simplified income support scheme offered to the Member States who joined the EU in 2004 and 2007 (EU-12) as an option at the date of accession to facilitate the implementation of direct payments.
Източник: Дизайн на Световната банка. 
RDP refers to the national Rural Development Program.
Промените в климата ще бъдат фактор за околната среда с най-голямо въздействие върху селското стопанство, а то е най-уязвимият сектор на българската икономика. 
Climate change will be the greatest environmental factor affecting agriculture, and agriculture is the most vulnerable sector of the Bulgarian economy.
България се намира в един от регионите, които са особено уязвими от изменението на климата (основното повишаване на температурата и необичайно интензивни валежи), както и увеличаването на честотата на екстремни събития, свързани с изменението на климата (ИК), като суши и наводнения. 
Bulgaria is situated in one of the regions that are particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase and extreme precipitation) and to the increased frequency of climate change-related extreme events, such as droughts and floods.
Рисковете, породени от събития, свързани с изменението на климата, могат да доведат до загуба на човешки живот или да причинят значителни щети, засягащи икономическия растеж и благоденствие, както на национално, така и на трансгранично равнище. 
The risks inflicted by climate change-related events may lead to loss of human life or cause considerable damage, affecting economic growth and prosperity, both nationally and transboundary.
България е страна с умерено-континентален климат и четири сезона. 
Bulgaria has an overall temperate-continental climate with four seasons.
Въпреки сравнително малката си обща площ (16-та по големина в ЕС), България има сложен климатичен профил с пет климатични области: с умерен континентален климат, с преходно континентален климат, с преходно-средиземноморски климат, област на черноморско климатично влияние и планинска климатична област8. 
Despite its relatively small total area (EU's 16th largest country), Bulgaria has a complex climate profile, with five climatic zones: moderate continental, intermediate, continental-Mediterranean, maritime, and mountainous.
Страната се намира между две контрастиращи климатични зони - континентална и средиземноморска. 
The country lies between the contrasting continental and Mediterranean climatic zones.
Българските долини и планини формират съответно канали или бариери за въздушните маси и променят климатичните модели на сравнително къси разстояния. 
Bulgarian mountains and valleys form channels or barriers for air masses and alter weather patterns over relatively short distances.
Континенталното влияние определя по-високото ниво на снеговалежи през зимата (със стабилна снежна покривка през зимата от около 20-200 см), докато влиянието на Средиземно море води до топло и сухо време през лятото. 
The continental influence determines higher snowfalls during winter time (with a stable snow cover of about 20-200 cm during the winter), while the Mediterranean influence leads to dry and hot weather during summer.
Планинската верига Стара планина действа като своеобразна бариера: Северна България е облагодетелствана, средно около един градус по-ниски температури и около 192 мм по-голямо количество валежи в сравнение с южната част на България. 
The Balkan Mountains act as a barrier: northern Bulgaria benefits on average from about 1°C cooler temperatures and receives about 192 mm more rain than the southern part of Bulgaria.
Влиянието на Черно море върху атмосферните условия се усеща най-вече по крайбрежието, което се характеризира с помека зима в сравнение с по-суровите зимни условия в централните северни равнини. 
The Black Sea's influence over the weather is felt mostly felt along the coastline and features a milder winter as opposed to the harsher winter conditions in the central north plains.
Влажността на въздуха е между 66 и 85% в различните региони на страната. 
The air humidity is between 66 and 85 percent in the different regions of the country.
8 Шесто национално съобщение на България относно климатичните промени - РКООНИК, 2013 г. 
[8: Bulgaria's Sixth National Communication on Climate Change - UNFCCC 2013.]
От края на 70-те години на миналия век в България се наблюдава тенденция към затопляне. 
Bulgaria is experiencing a warming up trend since the late 1970s.
През периода 1988-2014 г. средната годишна температура на въздуха (за зони до 800 метра надморска височина) се е покачила с 0,8°С в сравнение с референтната норма за климатичния период 1961-1990 г., варирайки в диапазона от 10,6°C до 13,0°C. 
During 1988-2014, the average annual air temperature (for areas of up to 800 m altitude) increased by 0.8°C, compared to the reference norm for the climatic period 1961-1990, varying within the range of 10.6°C up to 13.0°C.
Температурните аномалии за всички години след 2007 г. (с изключение на 2011 г.) надвишават + 1°C9 (фигура 11). 
Temperature anomalies for all years after 2007 (except for 2011) were over +1°C (Figure 11).
Средната годишна температура на въздуха за 2014 г. (за зони до 800 метра надморска височина) е 12,3°C или общо 1,2°C над климатичната норма за периода 1961-1990 г. (фигура 12). 
The average annual air temperature for 2014 (for areas of up to 800-meter altitude) was 12.3°C, totaling 1.2°C above the 1961-1990 climate norm (see Figure 12).
9 Национален доклад за състоянието и опазването на околната среда в България 2016 г. 
[9: National Report on the Status and Protection of the Environment in Bulgaria 2016.]
Източник: Шесто национално комюнике на България за изменението на климата - РКООНИК, 2013 г. 
Source: Bulgaria's Sixth National Communication on Climate Change - UNFCCC 2013.
Колебания в средната годишна температура за периода 1988-2014 г. 
Average Annual Temperature fluctuations (°C) during the period 1988-2014
Източник: Национален доклад за състоянието и опазването на околната среда в България., базиран на данни от НИМХ-БАН, 2016 г. 
Source: National Report on the Status and Protection of the Environment in Bulgaria, based on NIMH-BAS data, 2016.
Отклонение от средната годишна температура (C) през 2014 г. Спрямо климатичните норми от 1961-1990 г. 
Deviation of the Average Annual Temperature (in °C) in 2014 (against the 1961-1990 Climate Norms)
Климатичният модел на България през последните години се характеризира с високи сезонни температурни амплитуди. 
Bulgaria's weather patterns over the last decade are characterized by high seasonal temperature amplitudes.
През 2007 и 2011 г. в Югозападна и Северна България са наблюдавани две горещи вълни с продължителност над една седмица, като температурите са достигнали абсолютни максимални стойности от 3840°C. 
Two heatwaves of over a week have been observed in 2007 and 2011 in southwestern and northern Bulgaria, with temperatures reaching absolute maximum values of 38°C-40°C.
Метеорологичните условия се влошават през юли 2015 г. абсолютните максимални дневни стойности на температурите са над 34-35°C, а в почти целия ЕС абсолютните максимални температури надвишаващи значително 40°C (температура от 46,2°C е регистрирана в Южна България). 
Weather conditions turned out even worse in July 2015, with absolute maximum daily values above 34°C-35°C in almost the entire EU and absolute maximum temperatures that were well above 40°C in many areas (ICPDR 2015).
Въпреки общата тенденция към по-високи температури през последните десетилетия, през зимния сезон периодично се наблюдават дълги периоди на студ. 
Despite the general trend of higher temperatures in recent decades in Bulgaria, long cold periods have periodically occurred during the winter season.
През зимните месеци на 2012 г. (януари и февруари) и на 2017 г. (януари) са регистрирани дълги периоди с температури под -10°C. 
The winter months of 2012 (January and February) and of 2017 (January) recorded long periods with temperatures below minus10°C.
Януари 2017 г. е найстуденият месец за последните 53 години в София, като температури под -20°C са регистрирани в няколко региона в цялата страна. 
January 2017 was the coldest month for the last 53 years for Sofia and temperatures below minus 20°C were recorded in several regions across the country.
През последните две десетилетия средните стойности на валежите са се увеличили. 
Over the last two decades, average precipitation has increased.
През периода 1988-2014 г. средните стойности на валежите в България варират между 377 и 1.013 мм годишно. 
During 1988-2014, the average precipitation in Bulgaria ranged between 377 mm and 1,013 mm per year.
Зачестили са случаи на облачност, гръмотевични бури и градушки (обикновено типични за пролетта и лятото) през зимните месеци януари и февруари. 
There were more frequent cases of cloudiness, thunderstorms and hailstorms (usually typical for spring and summer) during winter months such a January and February.
И накрая, по-висока честота на средния брой дни с гръмотевични бури и градушки през месеците април и септември е отбелязана за периода 1991-2006 г. спрямо базовия период. 
Finally, a higher frequency of the average number of days with thunderstorms and hailstorms in April and September over 1991-2006 compared to the baseline period was observed.
Няколко изключително големи 24-часови валежи са регистрирани от април до октомври 2014 г. в много райони на страната, валежите надхвърлят поне два пъти нормалната средномесечна сума на валежите. 
Several extremely large 24-hour rainfalls have been recorded from April to October 2014 in many parts of the country, exceeding at least two times the normal average monthly precipitation rate.
Източник: Национален доклад за състоянието и опазването на околната среда в България, базиран на данни от НИМХ-БАН, 2016 г. 
Source: National Report on the Status and Protection of the Environment in Bulgaria, based on NIMH-BAS data, 2016.
10 Национален доклад за състоянието и опазването на околната среда в България 2016 г. 
[10: National Report on the Status and Protection of the Environment in Bulgaria 2016]
През миналия век България е преживяла три ясно очертани периода на суша. 
During the last century, Bulgaria witnessed three distinct periods of drought.
Средната сума на валежите намалява до 90 процента от нормално наблюдаваните, а оттокът спада до 75 процента от средногодишните нива. 
While average precipitation declined to 90 percent of what normally was observed, runoff dropped to 75 percent of the mean annual discharge.
Годините 1993, 1994 и 2000 са регистрирани като найсухите в историята на България. 
The years 1993, 1994, and 2000 have been recorded as the driest years in the history of Bulgaria.
Рискът от засушаване в земеделието в България е особено силно изразен по време на изключително сухите 2000, 2007 и 2012 г., когато средният добив на царевица за зърно в България спада до по-малко от 1,8 тона на хектар (Popova и колектив, 2014 г.). 
The droughts of 2000, 2007 and 2012 led to a drop in the average maize grain yield in Bulgaria to less than 1.8 tons per hectare (Popova et al. 2014).
В България основна характеристика на агрометерологичните условия е недостига на вода. 
A main characteristic of the agro-climatic conditions in Bulgaria is the water deficiency.
Като понятие метеорологичната сушата се отнася до продължителността на сух период и степента на засушаване, докато в земеделския сектор сушата представлява съвкупност от метеорологични и хидрологични характеристики, свързани с дефицит на вода в почвите, недостиг на валежи, разлики в действителното и потенциалното изпарение, намаляване на подпочвените води и на наличността на водата в резервоарите. 
While meteorological drought usually refers to the duration of the dry period and degree of dryness, agricultural drought links various characteristics of meteorological or hydrological drought to agricultural impacts, focusing on: soil water deficits, precipitation shortages, differences between actual and potential evapotranspiration, reduced groundwater or reservoir levels.
Опасност за селското стопанство са по-честите и интензивни суши. 
The main danger for the Bulgarian agriculture is represented by more frequent and intense droughts.
Сушите могат да доведат до повишено засушаване на почвата, което в комбинация с горещите ветрове увеличава риска от ветрова ерозия и деградация на почвата, включително риска от опустиняване и изоставяне на земеделските земи в районите, където почвите са слаби и уязвими на ерозия. 
Droughts may lead to increased soil aridity, which combined with hot winds will increase the risk of wind erosion and soil degradation, including the risk of desertification and abandonment of agricultural land in the areas where soils are light and vulnerable to erosion.
В България се наблюдава също така повишена честота на наводненията. 
Bulgaria is also experiencing an increased frequency of flood events.
Увеличената честота на силни дъждовни бури с висока интензивност и кратка продължителност генерира увеличен краткосрочен повърхностен отток и риск от засилване на ерозията на почвата под въздействието на водата, стичаща се по наклонени участъци, особено в районите с най-уязвимите видове почви. 
The increased incidence of heavy rain storms, with high intensity and short duration generates increased short-term surface runoff and the risk of increased soil erosion by water on sloping land - particularly in those areas with the most vulnerable soil types.
Както при сушите, тежките наводнения причиняват огромни икономически щети и взимат жертви. 
As with the droughts, heavy floods cause huge economic damage and casualties.
Загубите от последните наводнения в Бургаски регион на Югоизточна България през октомври 2014 г. са надхвърлили 13 милиона лева (6,6 милиона евро). 
Damages from the most recent floods in the Burgas' region, in south-eastern Bulgaria, in October 2014, exceeded BGN 13 million (€6.6 million).
Свързаните с наводненията щети на пътната инфраструктура в региона възлизат на 5,4 милиона лева. 
The flood-related damages to the region's road infrastructure amount to BGN 5.4 million.
По-рано, през пролетта на същата година, наводненията, предизвикани от рекордно големите валежи в Северна и Североизточна България през лятото, отнеха най-малко 16 живота и предизвикаха масова евакуация в засегнатата зона. 
Before that, in spring, floods triggered by record rainfall in northern and north-eastern Bulgaria over the summer took at least 16 lives and forced mass evacuations in the affected area.
Източник: НИМХ-БАН, 2014 г. 
Source: NIMH-BAS 2014.
През 2014 г. неблагоприятни климатични събития са причинили огромни щети на селското стопанство. 
In 2014, climatic adverse events have caused huge damage to agriculture.
Известно е, че България е една от най-силно изложените на градушка страни в Европа. 
Bulgaria is known to be one of the most hail storm-prone countries in Europe.
За периода 2010-2015 г. са регистрирани 85 бури с градушка. 
A total of 85 hail storms were recorded during 2010-2015.
Напоследък глобалното изменение на климата значително увеличи вероятността от различни екстремни метеорологични и климатични събития в Европа. 
Global climate change has substantially increased the probability of various recent extreme weather and climate events in Europe.
Подобрените прогнози за климата предоставят допълнителни доказателства, че честотата на подобни събития ще се засили, със значително въздействие върху екосистемите и обществата. 
Improved climate projections provide further evidence that the frequency of such events will intensify, with significant impact on ecosystems and societies.
Въздействието на изменението на климата върху регионите на Европа е неравномерно. 
The impacts of climate change across regions in Europe are not uniform.
Изменението на климата не засяга всички хора и територии еднакво поради различните нива на експозиция, на съществуващи уязвимости и на адаптивни възможности за справяне. 
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities to cope.
Югоизточна и Южна Европа се очаква да бъдат региони с най-голям брой сериозно засегнати сектори. 
Southeastern and southern Europe are projected to be hotspot regions, having the highest numbers of severely affected sectors and domains.
Рискът е по-голям за онези сегменти на обществото и бизнеса, които са по-малко подготвени и по-уязвими. 
The risk is greater for the segments of the society and businesses that are less prepared and more vulnerable.
България е разположена в един от регионите, които са особено уязвими към изменението на климата (главно чрез повишаване на температурата) и към нарастването на честотата на екстремни събития внезапни наводнения и суши. 
Bulgaria is situated in one of the regions that are particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase) and to the increased frequency of climate change - related extreme events, such as flash floods and droughts.
Повечето научни прогнози показват, че до 2100 г. глобалната температура ще се повиши с между 1,8°C и 4°C. 
Most scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100.
Увеличението на температурата в Европа се очаква дори да надхвърли прогнозираната глобална средна стойност. 
The temperature increase in Europe is expected to be even higher than the estimated global average.
Неотдавнашната оценка на риска от свързани с климатичните промени и природните бедствия (Forzieri и колектив, 2016 г.), извършена в рамките на проекта на Седма рамкова програма FP7 ENHANCE2511, показа, че Европа може да се изправи пред непрекъснато нарастване на свързаните с климата рискове и опасности (горещи вълни, студени вълни, суши, горски пожари, речни наводнения, крайбрежни наводнения и вятърни бури). 
A recent multi-hazard climate risk assessment (Forzieri et al. 2016) supported by the FP7 ENHANCE project showcased that Europe could face a consistent increase in overall climate-related hazards (heat waves, cold waves, droughts, wildfires, river floods, coastal floods, and windstorms).
Резултатите се базират на набор от симулации на регионални климатични модели в рамките на сценарий A1B на Специалния доклад за емисионните сценарии на SRES A1B12 с референтен период (1981-2010 г.) и три прогнозни периода (2020 г., 2050 г. и 2080 г.). 
The results were based on a set of regional climate model simulations under the SRES A1B scenario with a reference period (1981-2010) and three projected periods (2020s, 2050s, and 2080s).