natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В последните десетилетия обаче се наблюдава увеличен стрес от засушаване поради повисоките регистрирани температури и дълги безвалежни периоди през лятото и есента. 
However, in recent decades there has been an increase in drought stress due to higher observed temperatures and occasional long precipitation-free periods in summer and autumn.
Това допринася за намален прираст и влошено здравословно състояние на много изкуствени насаждения, особено тези от бял бор, намиращи се на ниска надморска височина. 
This has contributed to reduced growth and deterioration in the health status of many plantations, especially of Scots pine at lower altitudes.
Бъдещото развитие на горския сектор зависи в голяма степен от няколко едновременно протичащи процеси - общата политика на държавата относно ролята и стопанисването на горите, въздействието на изменението на климата, ефектите от земеползването и промяната в земеползването, дървообработвателната индустрия и развитието на пазара. 
The future development of the forestry sector is largely dependent on several simultaneous processes, the general policy of the governments for the forests role and management, climate change effects, land use and land-use change effects, and timber processing industry and market evolvement.
Ангажиментите, поети чрез политиките на национално ниво, са отразени в различни законови актове (виж Глава 2) и най-вече в Националната стратегия за развитие на горския сектор в Република България за периода 20132020 г., която е основополагащият документ относно важната роля на горите и тяхното нарастващо значение за националната икономика и околната среда в България. 
Policy is reflected in various legal acts (see Chapter 2) and especially in the National Strategy for Development of the Forest Sector in the Republic Bulgaria (NSDFSRB) 2013-2020 and provide the basis for the solid role of the forest and continuous growth of the importance of the Bulgarian forests for the national economy and environment.
Основните приоритети в стратегията са: 1) Поддържане на жизнени, продуктивни и многофункционални горски екосистеми, способстващи за смекчаване на последиците от измененията в климата; 2) Опазване, възстановяване и поддържане на биологичното и ландшафтното разнообразие в горските територии; 3) Повишаване на жизнеността и конкурентоспособността на горския сектор; 4) Използване на потенциала на горския сектор за развитие на зелената икономика. 
The main priorities of this strategy are: (1) sustaining vital, productive and multifunctional forest ecosystems, contributing to the mitigation of the effects of the climate changes; (2) protection, restoration, and maintenance of the biological and landscape diversity in the forest territories; (3) increasing the vitality and competitiveness of the forest sector; and (4) usage of the forest sector potential for the development of the green economy.
Общо 20-те оперативни цели на стратегията целят увеличаване на горските площи, на запасите от дървесина и въглеродните запаси, на усъвършенствани стратегии за управление, защита на генетичното и биологично разнообразие и общо увеличаване на устойчивостта на горите на разнообразни биотични и абиотични предизвикателства за тях. 
The 20 operational targets (OTs) of this strategy are based on the expectation of increase in the forest area, growing stock and carbon storage, improvement of management strategies, protection of genetic diversity and biodiversity, and general increase of forest resilience to the various biotic and abiotic challenges for the forests.
Очаква се лек ръст на общата залесена площ предимно предвид залесяването на ерозирали зони и пустеещи земеделски земи. 
The overall forest area is expected to increase slightly, mostly due to plantations in eroded lands and abandoned agriculture lands.
Въпреки, че горската площ не може да се увеличи съществено поради ограниченията за земеползване (напр. не се очаква по-нататъшна значителна загуба на земеделска земи), през следващите десетилетия се очаква увеличение на дървесните запаси, а оттам и натрупване на въглерод, поради растеж на млади гори. 
While the forest area cannot grow substantially due to land-use restrictions (that is significant conversion of agriculture land to forestry is not expected), the growing stock and hence, carbon accumulation is expected to increase in the next decades mostly due to growth of the currently young forests.
Очакваното увеличение на общия дървесен запас е до 743.5 милиона м3 през 2020 г. и 812 милиона м3 през 2030 г., което представлява около 20% от общото увеличение в сравнение с 2015 г.2. 
The expected increase in the total growing stock is to 743.5 million m3 in 2020 and 812 million m3 in 2030, which is about 20 percent of total increase compared to 2015.
Все още е налице висока степен на неяснота относно естеството на това въздействие и неговия обхват. 
There is high uncertainty linked to some of these effects and their magnitude.
Минали и настоящи метеорологични явления и техните последствия, както и реакцията на горския сектор в България на тях 
Past and Present Weather Events and Their Consequences and Response Actions in the Forestry Sector in Bulgaria
Общо изменение на климата и метеорологични екстремуми 
General changes in climate and weather extremes
Климатичните наблюдения и данни в България, които датират от края на XIX век, показват тенденция на увеличаване на температурите през последните десетилетия. 
Climate records in Bulgaria, which date from the end of the 19th century show trends of increase of temperatures in the last decades.
Това е особено ясно изразено в планинските райони, където в периода от 2000 г. до 2015 г. са регистрирани 7 от 10-те най-горещи летни периоди (юни-август) и 4 от 10-те най-топли зими (декември - март) за целия период откакто се водят наблюдения на климата в планините3. 
This is particularly well-expressed in the mountain regions, where for 2000 to 2015, 7 of the 10 warmest summer periods (June-August) and 4 of the 10 warmest winters (December-March) were recorded for the whole continuity of the mountain records.
В периода 2010-2015 г. са отчетени и най-високите средно месечни температури, както и някои абсолютни максимуми. 
In the period 2010-2015, the highest average monthly temperatures as well as several absolute maximum temperatures were also observed.
В същото време в низините и планините са регистрирани и някои от най-сухите сезони и години. 
At the same time some of the driest seasons and years have occurred both in the lowlands and the mountains.
Фонологичните наблюдения осигуряват допълнителен показател за изменение на климата, като показват, че фазите на развитие започват със 7 до 15 дни по-рано през последните десетилетия в сравнение с предходни периоди5. 
Phenological observations provide an additional indicator of changing climate and these show 7 to 15 days earlier onset of development phases in the last decades compared to previous periods.
Въпреки, че този ефект увеличава вегетационния период и оттам потенциалния нетен прираст, той също така носи повишен риск от поражения от късните пролетни и ранни есенни мразове. 
While such an effect generally increases the growing season and, therefore, the potential net growth, it also poses higher risk for damages from late frosts.
Те често се срещат през последното десетилетие не само при цъфтящи плодни дървета, но и при важни горски видове като обикновения бук. 
This was frequently observed in the last decade not only in flowering fruit trees, but also in important forest species such as beech.
Последните примери са от 2016 г. и 2017 г., когато ранното разлистване поради помеките зими доведе до повреди на листната маса от слани при застудяванията през месец май. 
The most recent examples were in 2016 and 2017, when earlier leaf development due to warmer winters caused frost damage when cold spells occurred in May.
Важно е да се отбележи, че въпреки общата тенденция за по-високи температури през последните десетилетия, през зимата периодично се наблюдават и дълги студени периоди. 
It is important to note that despite the general trend of higher temperatures in recent decades, long cold periods have periodically occurred during winter.
Типични примери са периода януари - февруари 2012 г. и януари 2017 г., когато температурите останаха под -10°C за продължителен период от време и в райони с мека зима имаше постоянна снежна покривка. 
Typical examples are the January-February period of 2012 and January of 2017, when there were long periods with temperatures below -10˚C and persistent snow cover even in regions with mild winters.
Януари 2017 г. бе най-студеният за последните 53 години в София. 
January 2017 was the coldest in the last 53 years for Sofia.
В такива студени периоди, които понякога се случват в цялостно потопли зими (например 2016 г.), на много места в България са регистрирани температури от под -20°C, а на няколко места - дори -25°C. 
During such cold periods, which sometimes occur in otherwise warm winters (for example 2016), temperatures below -20˚C were recorded in many places in Bulgaria and -25˚C were registered in several locations.
Повишена честота и интензивност на засушаванията 
Increased frequency and severity of drought
Потенциалното негативно въздействие на засушаванията за българските гори е изследвано нееднократно в миналото, когато е наблюдавана по-висока смъртност в гори. 
The potential adverse impact of droughts on Bulgarian forests has been studied in several occasions in the past, when higher mortality was observed.
Примери са нападения от насекоми и последваща смъртност в гори от бял бор вследствие на дълги засушавания през 1928 г. (Russkoff, 1928 г.) и 1945-1947 г. (Zashev, 1950 г.); първата вълна на масово загиване на борови култури в края на 80те години и началото на 90те години на XX век, което според Raev и колектив (2003 г. и 2011 г.) е свързано с дългото засушаване през 80те години; наблюдаваните в последните години проблеми със здравословното състояние на много горски култури, предимно от бял бор на ниска височина (Naydenov, 2016 г.), които също често започват след години на засушаване. 
Among the examples are insect outbreaks and associated mortality in Scots pine forests after the extensive droughts of 1928 (Russkoff 1928) and 1945-1947 (Zashev 1950); the first wave of mass mortality in pine plantations at the end of the 1980s and beginning of the 1990s, which according to Raev, Knight, and Stevena (20113), and Raev et al. (2011) was related to a long drought in the 1980s; and the recently observed health problems in many plantations, mostly from Scots pine at lower altitudes (Naydenov 2016), which is also often initiated by dry years.
По-чести нападения от вредители и повишена заболеваемост 
Increased pest and diseases outbreaks
Последните доклади за здравословното състояние на горите в България показват вълна от смъртност, пряко свързана с нападение от насекоми, които обаче често се предхождат от общо влошаване на здравословното състояние след години на засушаване. 
Recent reports for the health status of Bulgarian forests show a wave of mortality where the direct cause were insect outbreaks, but often they were preceded by general health deterioration after drought years.
По-устойчивите на засушаване горски насаждения от Pinus nigra също страдат от по-висок стрес на ниски височини през последните десетилетия основно заради периодични нападения на борова процесионка (Thaumetopoea pityocampa) и групата на боровите листни оси (Diprionidae), най-вече Neodpirion sertifer и Diprion pini. 
More drought-resistant Pinus nigra plantations also experienced higher stress at lower altitudes in the last decades, mostly due to periodic outbreaks of the pine processionary moth (Thaumetopoea pityocampa) and the group of pine sawflies (Diprionidae), mostly Neodpirion sertifer and Diprion pini.
Във връзка с тези постоянни нападения ИАГ предприе редица действия и през 2016 г. бяха издадени няколко указания за увеличаване на санитарните сечи в горски култури с нисък здравен статус. 
These attacks, which are ongoing, have prompted several actions from the EFA and in 2016 several instructions were issued to increase the intensity of sanitary salvage logging in plantations with low health status.
Друг пример са високите загуби от нападения на насекоми и нападението на Ips typographus в Природен парк „Витоша“, което започна след големите ветровали през 2001 г., довели до изкореняване на дървета, и за период от 10 години засегна над 300 хектара зрели естествени и изкуствени смърчови насаждения. 
Another example of very high losses from insect outbreaks is the Ips typographus outbreak in Vitosha NP, which started after windthrows in 2001, and within a 10-year period affected more than 300 hectares of mature natural and planted Norway spruce forests.
Това нападение бе улеснено от поредица от необичайно сухи и топли лета, които дадоха възможност за развитие на няколко поколения корояди за един сезон, като по този начин те можаха да засегнат по-голяма територия. 
This outbreak was facilitated by several unusually warm and dry summers, which allowed the bark beetles to have several consecutive generations in one season and thus affect a much larger territory.
Въпреки, че тези нападения зависят от много фактори, в т.ч. състав на дървесните видове, възраст и структура на гората, липса на навременни лесовъдски намеси и повреди от бури, както и по-топлите лета, увеличават възможността насекомите да се разпространят на по-голяма територия, включително и до по-голяма надморска височина (Panayotov и колектив, 2017 г.). 
Although such outbreaks are controlled by several factors, including tree species composition, forest age and structure, appropriate and timely silvicultural activities, and storm damages, warmer summers increase the potential of insects to affect wider territories, including at higher altitudes (Panayotov et al. 2017).
Освен повредите, причинени от насекоми, иглолистните гори са уязвими и на разпространението на болестотворни гъби. 
In addition to the damages caused by insects, coniferous forests are especially affected by the spread of fungi.
Най-силно отрицателно въздействие причинява Heterobasidion annosum, като нейното въздействие се увеличава след засушаването през 80те години на XX век. 
The highest negative effects are caused by Heterobasidion annosum, which increased its impact after the drought of the 1980s.
В последните години проблемите със смъртността в борови култури, които са извън зоните на естествено разпространение, се дължат и на няколко вида гъби, по-конкретно Sphaeropsis sapinea, Gremmeniella abietina и Cenangium ferruginosum6. 
Recently, mortality problems in low-altitude pine plantations, established outside their natural distribution area, were also attributed to attacks by several fungi, namely Sphaeropsis sapinea, Gremmeniella abietina and Cenangium ferruginosum.
Горски пожари 
Forest fires
Може би едно от найважните последствия от продължителното засушаване и затопляне е увеличаването на риска от пожари. 
Probably the most important effect of continuous dry and warm periods is the increase of fire risk.
Извършеният неотдавна анализ на исторически данни (Panayotov и колектив, 2017 г.) показва, че макар мнозинството от горските пожари да са в низини, и в планинските области с иглолистни гори са възниквали големи пожари, които са унищожавали по над 500 хектара (до 10000 хектара) гори, като много от тези пожари са възникнали в години на засушаване (фигура 8). 
A recent analysis of historical data (Panayotov et al. 2017) revealed that, although most forest fires were located in the lowlands, in the mountain coniferous forests, there were also extensive fires with burnt territories of more than 500 hectares (up to 10,000 ha) and many of them also occurred in dry years (Figure 8).
Повреди от натрупване на мокър сняг 
Damage through wet snow accumulation
В България периодично има обилни мокри снеговалежи, които нанасят значителни поражения в горите. 
Wet snow events occur periodically in Bulgaria and damage high wood stocks in forests.
Други подобни сериозни поражения са известни за Западните Родопи през 1987 г. (засегнати са гори от Picea abies и Pinus sylvestris, 70000 м3) и през 1988 г. (като са засегнати гори от Picea abies и Pinus sylvestris, 120000 м3), в района на Разлог през 1988 г. (като са засегнати гори от Fagus sylvatica и Pinus sylvestris, 15000 м3), и в района на Симитли в Пирин през 1988 г. (като са засегнати гори от Fagus sylvatica и Pinus sylvestris, 15000 м3). 
Other large recorded events occurred in the Mesta region of the Western Rhodopes in 1987 (affecting Picea abies and Pinus sylvestris forests, 70,000 m3) and 1988 (affecting Picea abies and Pinus sylvestris forests, 120,000 m3); the Razlog area in the Pirin Mountains in 1988 (affecting Fagus sylvatica and Pinus sylvestris forests, 15,000 m3); and the Simitli area in the Pirin Mountains in 1988 (affecting Fagus sylvatica and Pinus sylvestris forests, 15,000 m3).
След снеговали в западната част на Родопите през 30те години на XX век са изсечени над 100000 м3 дървесина (Penev, 1948 г.; Panayotov и колектив, 2017 г.). 
Following snow events, more than 100,000 m3 of wood was logged in the 1930s in the western most parts of the Rhodope Mountains (Penev 1948, Panayotov et al. 2017).
Повишена честота и интензивност на бури 
Increased frequency and severity of storms
Бурите със силен вятър предизвикват ендемични и катастрофални ветровали, предимно в гори от обикновен смърч (Picea abies). 
Storms with strong winds cause endemic and catastrophic windthrows mostly in coniferous forests usually dominated by Picea abies (Norway spruce).
След пожарите ветровалите са второто по честота природно нарушение, което засяга българските планински гори. 
This is the second-most frequent natural disturbance in the Bulgarian mountain forests after fires.
Анализът на данните, извършен от Panayotov и колектив през 2017 г., показва поне 59 ветровала с поваляне на повечето дървета на площ от над 1 хектар през последния век. 
The data analysis by Panayotov et al. in 2017 showed that there were at least 59 windthrows which caused the collapse of all trees on territories of more than 1 hectares for the last century.
Силните ветрове засягат найвече смърчови гори, смесени гори от смърч и бял бор и в помалка степен гори от бяла мура и бук (фигура 9). 
Windthrows mostly affected Norway spruce forests, Norway spruce-Scots pine mixed forests, and, to a lower extent, Macedonian pine and beech forests (Figure 9).
Същият анализ разкрива, че освен обикновения смърч, от силни бури са засегнати и други видове (фигура 9). 
The same analysis revealed that other coniferous species besides Norway spruce were also affected in severe storms (Figure 9).
Най-големият известен ветровал (известен като ”Беглишкия ветровал“) се случва през май 1961 г., когато 3000 хектара смърчови и смесени гори от обикновен смърч и бял бор, са унищожени на няколко места в Западните Родопи. 
The largest recorded windthrow (known as the ‘Beglika windthrow') occurred in May 1961 when 3,000 hectares of Norway spruce and mixed Norway spruce-Scots pine forests were blown down in several patches in the Western Rhodopes.
Наблюдава се тенденция на увеличение на тези явления след 60те години на XX век (фигура 9), което съвпада с общоевропейската тенденция за този вид нарушения (Seidl и колектив, 2014 г.). 
There is a trend of increase in the number of events after the 1960s (Figure 9), which is in line with the European-wide trend for this kind of disturbance (Seidl et al. 2014).
Повечето ветровали са на надморска височина от 1300 до 1900 м. 
Most of the windthrows were at areas between 1,300 and 1,900 m a.s.l..
Ветровалите и нападенията от корояди, които често се случват след ветровали, са сред най-големите рискове за иглолистните гори в Европа и се очаква те да останат сред основните проблеми при стопанисването на горите в бъдеще (Seidl и колектив, 2014 г.; Kulakowski и колектив, 2017 г.). 
Windthrows and bark beetle outbreaks, which frequently follow windthrows, are among the highest risks for coniferous forests in Europe and are expected to be a major management problem in the future (Seidl et al. 2014, Kulakowski et al. 2017).
Повреди от обледяване на дървета 
Damage through ice accumulation on trees
Обледяването на дърветата е често природно явление в източната част на България и обикновено е свързано със зимните бури, преминаващи през Черно море. 
Ice accumulation on trees is a frequent event for the eastern part of Bulgaria and is usually associated with winter storms coming from the Black Sea.
Тези явления причиняват пречупване на клони и понякога на цели дървета (предимно от родовете липа и дъб), като по този начин влошават качеството на дървесината и в много случаи налагат санитарни сечи. 
These events cause breakages of branches and occasionally of whole trees (mostly lime and oak species) thus reducing wood quality and sometimes requiring salvage logging.
Регистрирани са няколко ледолома в планински райони, които са причинили повреди на горски масиви от бук и габър. 
Several events were also recorded for the mountain regions causing damage to common hornbeam and beech forests.
Най-тежките поражения през последните десетилетия са през 2015 г. (около 5000 хектара силно засегнати гори предимно в Северозападна България) и през 2007 г. (силно засегнати 2180 хектара). 
The largest recorded damage event in recent decades occurred in 2015 (about 5,000 hectares of damaged forest area mostly in northwestern Bulgaria) and 2007 (2,180 hectares of damaged forest area).
При обледяването през 2015 г. оценката на щетите възлиза на над 240000 м3 дървесина, а разходите за възстановяване са над 15 милиона лева. 
For the 2015 event, the estimated losses were over 240,000 m3 wood and costs for recovery more than BGN 15 million.
Наводненията обикновено причиняват поражения в ниските части на България, но са пряко свързани със състоянието на горите поради голямото значение на горите за предпазване от ерозия и водния отток на стръмни склонове (Raev, 2005 г.). 
Floods usually cause damage in the lowlands of Bulgaria but are often linked positively to forests because of their very high importance for erosion control and the regulation of water runoff on steep slopes (Raev 2005).
Това е една от най-важните екосистемни услуги на българските гори и е доминираща при определянето на целите на горското стопанство през XX век, когато протича мащабно залесяване на стръмни и ерозирали склонове и свързано с това намаляване на броя на наводненията. 
This is one of the most important ecosystem services of the Bulgarian forests and dominated the management goals during the 20th century, when large-scale afforestation took place on steep and eroded slopes and decreased the number of flood events.
Около 250000 хектара български гори изпълняват специални функции по опазване на водите, а други 220000 хектара са с основна цел осигуряване на защита от ерозия на почвата. 
About 250,000 hectares of the Bulgarian forests serve special water-protection functions and another 220,000 hectares have as a primary goal the protection from soil erosion.
Секторни рискове и зони на уязвимост, свързани с изменението на климата 
Sector Related Climate Change Risks and Vulnerabilities
Измененията на климата са потенциален фактор за значителни промени в горите в България и въпреки, че взаимодействията и комбинираните ефекти на климатичните промени са комплексни, по-долу са посочени основните уязвимости на горите: 
Climate change is a potential driver of significant changes in the forests of Bulgaria and while their interactions and combined effects are complex, the main vulnerabilities are outlined in the following paragraphs:
1) Специфични физиологични реакции на видовете на променената температура и режим на валежи и неспособност за реакция на изменението на климата. 
1) Species-specific physiological responses to modified temperature and precipitation regime and inability to respond to changing climatic conditions.
Растенията са неподвижни организми и са особено уязвими на промени в температурата и влажността, които са извън обичайния диапазон. 
Plants are immobile organisms and are particularly vulnerable to changes in temperature and moisture conditions which are outside the usual range.