natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Хроничните стресови разстройства, при бедствени метеорологични условия или други климатично обусловени събития от своя страна могат да доведат до допълнителни неблагоприятни здравни последици. 
The chronic stress-related conditions and disorders resulting from severe weather or other climate change-related events may lead to additional negative health effects.
Изследванията са показали негативна взаимовръзка между стреса и нивата на глюкозата в кръвта, включително влияние върху гликемичния контрол сред пациенти с диабет от тип 2 (Surwit и колектив, 2002 г.). 
Studies have shown a negative relationship between stress and blood glucose levels, including influence on glycemic control among patients with type 2 diabetes (Surwit et al. 2002).
Има доказателства и за това, че човешката реакция към повтарящи се епизоди на остър, или хроничен психологически стрес може да доведе до сърдечносъдово заболяване (Black и колектив, 2002 г.). 
Evidence has also shown that human response to repeated episodes of acute psychological stress or chronic psychological stress may result in cardiovascular disease (Black et al. 2002).
Изменението на климата притежава потенциала да причинява устойчиви природни и хуманитарни бедствия отвъд мащаба на тези, които преживяваме понастоящем, които могат да надхвърлят капацитета на нашите здравни системи за справяне с потребностите на обществото8. 
Climate change has the potential to create sustained natural and humanitarian disasters beyond the scale of those we are experiencing today, which may exceed the capacity of our public health systems to cope with societal demands.
В глобален мащаб, изменението на климата ще продължи да действа като заплаха за природните ресурси и eкосистемните услуги, които вече са стресирани, и това може да наложи миграция на големи общности и да създаде условия на враждебна политическа атмосфера и конфликти (Kessler и колектив, 2005 г., Gamble и колектив, 2008 г.). 
Globally, climate change will continue to act as a threat to natural resources and ecosystem services that are already stressed, which may force the migration of large communities and create conditions leading to hostile political environments and conflicts (Kessler et al. 2005; Gamble et al. 2008).
Тези последици могат да бъдат ограничени чрез бърза реакция непосредствено след такова събитие (Ebi и колектив, 2008 г.), или чрез мигриране на хората в търсене на по-стабилни природни среди. 
The resources required to meet the psychological needs of those affected by extreme weather events, environmental conflicts, or other effects of climate change may be limited immediately following such an event (Ebi et al. 2008), or as people migrate in search of more stable natural environments.
Проучванията относно възможностите за психологична помощ при бедствени, климатично обусловени събития, едва отскоро са тема, към която има по-засилен научен интерес. 
Research on mental health service delivery following disaster events has only recently become a higher profile topic of scientific interest.
Макар, че някои психични болести и разстройства, произтичащи от климатичен стрес, вече са включени в набора от здравни последици при екстремни метеорологични събития, все още много от проблемите - научноизследователски, познавателни, организационни, и др., остават нерешени. 
Though some mental health diseases and stress-related disorders have been incorporated into the collection of health impacts of extreme weather and temperature events, numerous research gaps remain.
Разбирането за ролята на климата относно честотата и развитието на неврологичните състояния и на начините за тяхното предотвратяване е критически важна потребност здравеопазването. 
Understanding the role of climate in the incidence and progression of neurological conditions and how to prevent them is a critical need for public health and health care.
Напоследък много научни изследвания описват наблюдавани и очаквани вредни последици от изменението на климата върху здравето на океана, обуславящо увеличен неврологичен риск вследствие поглъщане, или излагане на невротоксини в морските продукти, прясната и морската вода (Sandifer и колектив, 2007 г.)9. 
Numerous recent reports have described observed and anticipated detrimental effects of climate change on ocean health, resulting in increased risks to neurological health from ingestion of or exposure to neurotoxins in seafood and fresh and marine waters (Sandifer et al. 2007).
Невротоксините, произведени от вредни цъфтежи на водорасли и други морски микроорганизми, могат да предизвикат сериозни заболявания и дори смърт при хората. 
Neurotoxins produced by harmful algal blooms and other marine microorganisms can cause serious illness and death in humans.
При естествени условия, цъфтежът на водораслите произвежда мощни невротоксини, които често са абсорбирани и биоакумулирани от филтърно захранвани черупчести мекотели, включително раци и миди, както и от определени морски и сладководни риби (Wang, 2008 г.). 
Under the correct conditions, harmful algal blooms produce potent neurotoxins that are often taken up and bioaccumulated in filter-feeding molluscan shellfish including oysters, clams, and mussels, as well as by certain marine and freshwater fish (Wang 2008).
Най-често човек се излага на тези токсини чрез консумацията на морски дарове, , макар че някои токсини могат да присъстват и в сладководни източници на питейна вода, а други могат да бъдат аерозолизирани от прибоя по плажовете и след това транспортирани от ветровете до места, в които да предизвикат респираторен дистрес (Kirkpatrick и колектив, 2008 г.). 
The most frequent human exposures are through consumption of seafood containing algal toxins, although some toxins may be present in freshwater sources of drinking water and others may be aerosolized by surf breaking on beaches and then, transported by winds to where they can cause respiratory distress in susceptible individuals who breathe them (Kirkpatrick et al. 2008).
Готвенето или други начини за приготвяне на храната не убива токсините на морските продукти - важното е замърсената храна да се идентифицира преди тя да стигне до потребителите. 
Because cooking or other means of food preparation do not kill seafood biotoxins, it is essential to identify contaminated seafood before it reaches consumers.
Здравните последици от поглъщането на такава храна, включващи амнезия, диария, нечувствителност, увреждане на черния дроб, кожни и очни раздразнения, респираторни парализи, симптоми подобни на тези при болест на Паркинсон (БП) и болест на Алцхаймер (БА) могат да са остри, хронични и да доведат дори до смърт (Wang, 2008 г.). 
Health effects including amnesia, diarrhea, numbness, liver damage, skin and eye irritation, respiratory paralysis, and Parkinson's Disease (PD) - and Alzheimer's Disease (AD) - like symptoms may be severe, chronic, and even lead to death (Wang 2008).
Наскоро е докладвано, че дори единично излагане от ниско ниво на водораслови токсини може да доведе до физиологични изменения, индикативни за невродегенерация (Lefebre и колектив, 2009 г.). 
It has recently been reported that even a single low-level exposure to algal toxins can result in physiological changes indicative of neurodegeneration (Lefebre, Ka et al. 2009).
Извършената работа, отнасяща се до свързани с неврологични заболявания биотоксини у морски бозайници сочи, че излаганията на домоинова киселина могат да предизвикат остри неврологични симптоми, преминавайки през плацентата и акумулирайки се в околоплодната течност, където могат да въздействат на невронното развитие на ембриона, да променят постнаталното развитие и доведат до хронични заболявания като епилепсия (Ramsdell и колектив, 2008 г.; Brodie и колектив, 2006 г.; Maucher и колектив, 2007 г.). 
Work done on biotoxin-related neurologic disease in marine mammals indicates that domoic acid exposure can cause acute neurologic symptoms by crossing the placenta and accumulating in the amniotic fluid where it can impact neural development in the fetus, alter postnatal development, and lead to chronic illnesses such as epilepsy (Ramsdell et al. 2008, Brodie et al. 2006, Maucher et al. 2007) .
Изменението на климата може да промени географския диапазон, в който се появяват вредните цъфтежи на водорасли, честотата на производство на токсини и действителното им освобождаване вследствие на екстремни метеорологични условия (Moore и колектив, 2008 г.; Sandifer и колектив, 2007 г.). 
Climate change may alter the geographic range in which harmful algal bloom toxins appear, the frequency of toxin production, and the actual delivery of toxins (both increasing and decreasing in some cases) due to extreme weather (Moore et al. 2008, Sandifer et al. 2007).
Вредните цъфтежи на водорасли се увеличават по честота, интензивност и продължителност в глобален мащаб, включително и в резултат от изменението на климата, въпреки че познанието върху тази взаимовръзка е недостатъчно (Moore и колектив, 2008 г.). 
Harmful algal blooms are increasing in frequency, intensity, and duration globally, partially because of climate change, although this link is poorly understood (Moore et al. 2008).
Независимо от това е ясно, че изменения във валежите и океанските температури, в комбинация с увеличено хранително натоварване, може да доведе до по-ранно сезонно появяване, по-продължителен и по-токсичен водораслов цъфтеж (Pearl и колектив, 2008 г.). 
Nonetheless, changes in precipitation and ocean temperatures, coupled with increased nutrient loading, may lead to earlier seasonal occurrence, as well as longer lasting and possibly more toxic harmful algal blooms (Pearl et al. 2008).
Изследванията предполагат, че излагането на някои агенти в околната среда, нарастващи с изменението на климата, може да има последици върху неврологичното развитие и функциониране. 
Emerging research suggests that exposure to certain agents whose environmental presence may increase with climate change may have effects on neurological development and functioning.
Например, излагането на пестициди и хербициди по време на конкретни периоди от жизненото развитие, в комбинация с други експозиции на покъсни етапи от живота, би могло да повиши риска от БП и други неврологични болести (Costello и колектив, 2009 г.). 
For example, exposure to pesticides and herbicides during specific developmental windows, in combination with other exposures later in life, could increase the risk of PD and other neurological diseases (Costello et al. 2009).
Известно е, че излагането на тежки метали обостря неврологичните дефицити и проблемите при ученето у децата (Kozma, 2005 г.), като съществува подозрение, че то се свързва с отключване и обостряне на БА (Kotermanski и колектив, 2009 г.; Lovell, 2009 г.; Mendes и колектив, 2009 г.; Quinn и колектив, 2009 г.) и БП. 
Exposure to heavy metals is known to exacerbate neurological deficits and learning disabilities in children (Kozma 2005) and is suspected of being associated with both onset and exacerbation of AD (Kotermanski et al. 2009, Lovell 2009, Mendes et al. 2009, Quinn et al. 2009) and PD.
Предполага се, че появата на мозъчно възпаление на ранен стадий от живота, като последица от мозъчна травма, или от излагане на инфекциозни агенти, също може да играе роля в патогенезата на БП (Miller и колектив, 2008 г.). 
Evidence suggests that early-life occurrence of inflammation in the brain, because of either brain injury or exposure to infectious agents, also may play a role in the pathogenesis of PD (Miller et al. 2008).
Освен върху състояния като БП и БА, пост-травматично стресово разстройство (ПТСР) вероятно има дълбоко въздействие върху неврологичното функциониране на популации, изложени на стреса от събития, свързани с екстремни метеорологични условия и на резултантните премествания и лишения, произтичащи от изменението на климата (Naeem и колектив, 2005 г.). 
In addition to conditions such as PD and AD, PTSD is likely to have profound effects on the neurological functioning of populations exposed to the stress of extreme weather events, and the resulting dislocation and deprivation that may result from climate change (Naeem et al. 2005).
Някои от аспектите на човешкото здраве, засегнати от изменението на климата, са посочени в приложение 1. 
Some of the human health aspects affected by climate change are shown in Annex 1.
Препоръки към раздел 1.2: 
Recommendations related to section 1.2:
1) Съществува необходимост от задълбочаване на изследването на механизмите на въздействие на климатичните промени върху човешкото здраве. 
There is a need to deepen the research about the mechanisms of climate change influence on human health.
2) Необходимо е провеждане на епидемиологични изследвания за определяне на здравните последици от изменението на климата в България на национално и субнационално ниво. 
Epidemiological research is needed to determine the climate change-related health consequences at the national and sub-national levels in Bulgaria.
Рискове и уязвимости на сектора, произтичащи от изменението на климата 
Sector-related Climate Change Risks and Vulnerabilities
Здравни последици от очакваните температурни изменения 
Health consequences of the expected temperature changes
При бъдещо затопляне повишаването на топлинните екстремуми ще доведе до значително увеличаване на смъртните случаи, приписвани на високи температури, освен ако не се предприемат целенасочени адаптационни мерки. 
An increase in heat extremes will lead to a marked increase in heat-attributable deaths under future warming, unless adaptation measures are taken.
Прогнозирано е, че в силно урбанизираните зони ще се наблюдава повишен риск от топлинен стрес, в сравнение със заобикалящите ги райони. 
Highly urbanized areas are projected to be at an increased risk of heat stress compared with surrounding areas.
Прогнозите за бъдещи топлинни въздействия върху човешкото здраве трябва да отчитат факта, че населението на Европа, вкл. българското, ще застарява, а възрастните популации са особено уязвими (Lung и колектив, 2013 г., Watts и колектив, 2015 г.). 
Projections of future heat effects on human health need to consider that the European population, including Bulgarians, is projected to age, because elderly populations are especially vulnerable (Lung et al. 2013, Watts et al. 2015).
Проектите PESETA, ClimateCost и PESETA II извършват оценка на топлинно обусловената смъртност в бъдеще и достигат до силно сравними резултати, използвайки сходни методически подходи (Ciscar, 2011 г., Kovats и колектив, 2011 г.; Watkiss и Hunt, 2012 г.; Paci, 2014 г.). 
Several studies have estimated future heat-related mortality using similar methods and have arrived at largely comparable results, namely PESETA (Projection of Economic impacts of climate change in Sectors of the European Union based on bottom-up Analysis), Climate Cost and PESETA II (Ciscar 2011, Kovats et al. 2011, Watkiss and Hunt 2012, Paci 2014).
Изследването PESETA оценява, че без адаптация и физиологическа аклиматизация, смъртността в Европа, свързана с високи температури, ще се увеличи с между 60,000 и 165,000 смъртни случая годишно до 2080те, в сравнение с настоящата база линия, с най-силни въздействия в южните части на континента, вкл. и в България. 
The PESETA study estimates that, without adaptation and physiological acclimatization, heat-related mortality in Europe would increase by between 60,000 and 165,000 deaths per year by the 2080s compared with the present baseline, with the highest impacts in southern parts of the continent, damaging Bulgaria too.
Резултатите варират с климатичните модели и емисионни сценарии, като сценариите за повишени емисии водят до много по-висока топлинно обусловена смъртност, в сравнение със сценариите за ниски емисии. 
The results vary across climate models and emissions scenarios, with high emissions scenarios leading to much higher heat-related mortality than low emissions scenarios.
При пълна аклиматизация свързаната с високи температури смъртност би била значително пониска, ако например, в момента студените региони биха могли да постигнат взаимовръзката «температура-смъртност» на понастоящем топлите региони10. 
Heat-related mortality would be significantly lower under full acclimatization if, for example, currently cool regions were able to achieve the temperature-mortality relationship of currently warm regions.
Според други изследвания, изменението на климата ще доведе до увеличаване на болничните приеми по причина на свързаните с температурата респираторни болести, от 11000 (0.18 %) в периода 1981-2010 г. до 26000 (0.4 %) в периода 2021-2050. 
Another study estimates that climate change will lead to an increase in hospital admissions owing to heat-related respiratory diseases from 11,000 admissions (0.18 percent) in the period 1981-2010 to 26,000 (0.4 percent) in 2021-2050.
Общият брой на хоспитализациите и увеличението им в резултат от изменението на климата са найголеми в Южна Европа, с очакване, че делът на хоспитализациите за топлинно свързани респираторни състояния, провокирани от топлината, ще се утрои в този регион, за този период от време (Astrom и колектив, 2012 г.). 
The total number of hospital admissions and the increase because of climate change are the largest in southern Europe, with the proportion of heat-related admissions for respiratory conditions expected to approximately triple in this region over this time period (Aström et al. 2012).
В дребен мащаб тези изследвания покриват и територията на България, но е необходимо проучванията да повишат резолюцията си и да обхванат страната на областно ниво. 
In low resolution, these studies cover also the territory of Bulgaria but there is a need to extend the investigations to a larger scale and districts level of the country.
Във връзка с това следващият проект PESETA II вече не разглежда студово обусловената смъртност при прогнозиране на климатичното въздействие върху здравето (Lung и колектив, 2013 г.; Watts и колектив, 2015 г.). 
However, the risk from (moderate) cold is expected to continue to account for most of the temperature-related risk throughout this century.
Очаква се обаче, на риска от (умерен) студ да продължи да се приписва поголямата част от температурно свързания риск през настоящия век. 
It is difficult to make valid projections of heat-related illness and death under varying climate change scenarios.
В общи линии, изследванията предполагат, че при сценарий за изменение на климата, използващ съществуващите трендове за антропогенни емисии, до края на 21 век ще има малко увеличение в общата смъртност, свързана с топлинни въздействия върху здравето на човека. 
Overall, research suggests that under a climate change scenario using current anthropogenic emissions trends, there will be a small increase in the overall heat-related death rate by the end of the 21st century.
В сезонен аспект, нейното нарастване ще бъде по-явно през лятото, а в териториален аспект - в в главните градове на средните географски ширини, където променливостта на летния климат е найголяма. 
Climate change is projected to increase the average number of summertime heat-related deaths, with the greatest increases occurring in mid-latitude major cities where summer climate variability is greatest.
Според прогнозите, до 2030 г. 60% от глобалното население ще живее в градовете, силно увеличавайки дела на изложеното на екстремни топлинни въздействия население (UN DESA, 2006 г.). 
It is estimated that 60 percent of the global population will live in cities by 2030, greatly increasing the total human population exposed to extreme heat (UN DESA 2006).
В допълнение, броят на лицата на 65 и повече години (които са по-чувствителни спрямо топлинни въздействия) се очаква да нараства, като за България процентът на тези лица от 12.4% през 2000 г. ще достигне до 20% през 2060 г. 
In Bulgaria, the number of individuals age 65 years and older (who are more susceptible to heat effects) is expected to increase from 12.4 percent in 2000 to 20 percent in 2060.
Необходимо е стандартизиране на дефиницията и методиката за идентифициране на топлинно свързаните здравни последици с оглед наблюдението и оценката на съответната заболеваемост и смъртност. 
A standardized definition and methodology for identifying heat-related health outcomes is needed for surveillance and to evaluate temperature-related illness and death.
Обобщения, базирани на многобройни изследвания от целия свят, предполагат следните величини на здравните последици, свързани с прогнозираните температурни изменения (Mihaylova, 2014 г.): 
Based on numerous studies from all over the world, the general conclusions about the expected health consequences of projected temperature changes are the following (Mihaylova 2014):
40% до 60% увеличение в броя на смъртните случаи от сърдечносъдови болести и инсулти в големите градове през лятото, благодарение на топлите вълни и на ефекта на градския топлинен остров; 
A 40 to 60 percent increase in the number of deaths from cardiovascular diseases and strokes in the big cities in summer due to heatwaves and the urban heat island effect;
10% до 30% увеличение на векторно предавани болести, благодарение на подългия вегетационен цикъл на векторите, особено при I. Ricinus ticks, които предават Borrelia burgdorferi; 
A 10 to 30 percent rise in vector-borne morbidity, owing to the vectors' longer vegetation cycle, and particularly that of the I. Ricinus ticks, which transmit the Borrelia burgdorferi;
50% до 100% увеличение на честотата на салмонелни инфекции благодарение на по-дългият период за растеж и по-благоприятните условия за развитие; 
A 50 to 100 percent increase in the incidence of salmonella infections due to the longer growing period and more favorable conditions;
10% до 100% увеличение на кампилобактериозните инфекции благодарение на по-дългият период на растеж и по-благоприятните условия за развитие. 
A 10 to 100 percent surge in campylobacteriosis infections due to the longer growing period and more favorable conditions.
Рискът от заболяване при съчетание от с по-високи температури и влажност; 
The campylobacteriosis morbidity risk grows further when compounded with higher temperatures and humidity;
10% до 30% нарастване и обостряне на респираторни болести, благодарение на по-високите концентрации на въглероден диоксид (CO2), прах и други частици във въздуха; 
A 10 to 30 percent increase and exacerbation of respiratory diseases due to the higher concentration of carbon dioxide (CO2), dust, and PM in the air; and
10% до 30% увеличение в броя на алергичните заболявания благодарение на поранния цъфтеж и увеличената концентрация на полени, спори и други алергени във въздуха. 
A 10 to 30 percent rise in the number of allergic diseases due to earlier flowering and increased concentration of pollen, spores, and other allergens in the air.
Вероятност на здравните последици от очаквани температурни промени 
Probability of health outcome from expected temperature changes
Здравни последици от очакваните изменения на някои бедствени метеорологични условия 
Health consequences of the expected changes of some weather emergencies
Територията на Европа, вкл. България, е засягана от различни по характер, интензивност и честота бедствени метеорологични условия. 
European territory, including Bulgaria, is damaged by weather emergencies that are different by their nature, intensity and frequency, weather emergencies.
При сценарий за умерен количества на емисиите (SRES A1B) и в отсъствие на адаптация, речните наводнения се очаква да засегнат около 300 000 души годишно до 2050-те и 390 000 души до 2080-те; последната цифра удвоява случаите, в сравнение с базовия период (1961-1990 г.). 
For a medium emissions scenario (SRES A1B) and in the absence of adaptation, river flooding is estimated to affect about 300,000 people per year by the 2050s and 390,000 people by the 2080s; the latter figure corresponds to more than a doubling with respect to the baseline period (1961-1990).
Ако не бъдат взети допълнителни адаптационни мерки, в края на 21 -ви век броят на хората, засегнати от крайбрежни наводнения ще варира от 775 000 до 5.5 милиона души годишно, в зависимост от емисионния сценарий. 
If no additional adaptation measures are taken, the number of people affected by coastal flooding at the end of the 21st century would range from 775,000 to 5.5 million people annually, depending on the emissions scenario.