natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По-голямата продължителност на вегетационния период ще позволи по-добро разпределение на отделните видове, особено топлолюбивите, тъй като се осигурява достатъчно светлинни и топлинни ресурси за техния растеж, развитие и продуктивност; в същото време удължения вегетационен период би подобрил възможностите за използване на агрометеорологичните ресурси, особено ако са налице възможности за напояване, с оглед оползотворяване на потенциала на селскостопанските площи за отглеждане на нови, по-топлолюбиви видове или на втори култури. 
A longer growing season would allow better distribution of individual species, especially thermophilic ones, as sufficient light and thermal resources shall better serve their growth, development, and productivity; at the same time, a prolonged growing season would improve opportunities to use agro-meteorological resources, especially with the possibility to irrigate, in terms of utilizing the potential of agricultural fields for growing new, more thermophilic species or secondary crops.
По-дългият вегетационен период ще създаде условия за увеличаване на топлинния потенциал и ще доведе до разширяване в северните райони, както и ще създаде подходящи условия за отглеждане на нови видове в по-високите планински места. 
A longer growing season would create conditions for a run-up in thermal potential and lead to a northward expansion, as well as pave the way for breeding new species in higher mountainous terrain.
По-дългият вегетационен период обаче ще създаде благоприятни условия за разпространението на редица селскостопански вредители, плевели и болести по растенията. 
Prolonging the potential growing season would, however, also affect the spread of a number of weeds, diseases, and pests.
Агрофенология. 
Agrophenology.
През последните години на миналия век в много европейски региони (МЕГИК 2013 г.) се наблюдават промени в периодите на настъпване на фенологичните фази и по-конкретно по-ранен цъфтеж и по-ранно узряване при овощните култури. 
Changes in the occurrence dates of phenological phases, and more specifically earlier fruit plants flowering or ripening, have been observed over the last years of the previous century in numerous European regions (IPCC 2013).
В България се очаква по-ранен цъфтеж при овощните дървета, по-дълъг сезон за отглеждане при лозята и промени в други природни цикли при растенията. 
In Bulgaria, earlier flowering of trees, a longer season for vines, and changes in the other natural crop cycles are expected.
Различните етапи на растеж и развитие на земеделските култури (като цъфтеж и зреене) са особено чувствителни към климатичните условия, които са от решаващо значение и за крайния добив. 
The different growth and development stages of agricultural crops (such as flowering and ripening) are particularly sensitive to weather conditions, which are also decisive with regard to final yields.
Като цяло по-дългият период на вегетация при земеделските култури силно корелира с по-високи добиви, тъй като позволява по-добро използване на наличните светлинни, топлинни и водни ресурси. 
In general, a longer growing season for the respective crops strongly correlates with higher yields because it allows better use of available light, thermal and water resources.
При зърнените култури се очаква по-нататъшно намаляване на междуфазовите периоди от цъфтеж до плододаване. 
In the case of cereals further contractions of interphase periods from flowering to ripening are expected.
По-краткият репродуктивен период би означавал съкращаване на времето за наливане на зърното, което би повлияло отрицателно на добивите. 
A shorter reproductive period would also mean less time for grain filling, which would have a negative impact on yields.
Добив от културите. 
Crop yields.
Добивите зависят от продължителността на периода на растеж и формиране на продуктивността на културите. 
Yields depend on the length of the growing season and crop productivity forming.
При зърнените и маслодайните култури от съществено значение е продължителността на периодите на формиране и узряване на зърното. 
The length of grain formation and ripening periods is essential for cereal and oilseed crops.
Поради прогнозираното повишаване на температурите и намаляване на валежите през периодите на формиране на продукцията от основни селскостопански култури (зимна пшеница, царевица и слънчоглед), промените в обема на добивите от тези видове трябва да бъдат внимателно наблюдавани в бъдеще. 
Due to projected temperature rises and reduced rainfall, changes in yield volumes for major crops (winter wheat, corn, and sunflower) during the production formation periods should be closely monitored in the future.
Прогнозираните промени в добивите на пшеница, царевица и слънчоглед са дадени в приложение 4. 
Forecasted changes in wheat, corn, and sunflower yields are presented in Annex 4.
По отношение на управлението на риска все още е налице изоставане от средното ниво за ЕС-28. 
Risk management is still lagging the EU-28 average.
Застрахователният сектор в България изостава в сравнение с по-голямата част от Европа, като коефициентът на участие е 2,1 процента от доходите на глава от населението, в сравнение със 7,6 процента в повечето европейски страни. 
The insurance sector in Bulgaria lags behind most of Europe, with the participation rate being 2.1 percent of per capita income compared to 7.6 percent in the case of most European countries (World Bank Group 2014).
Обикновено в случай на земеделска застраховка земеделският стопанин плаща премия за закупуване на застрахователна полица, която му дава право на обезщетение при възникване на конкретни събития (застраховка „еднократен риск“) или при спад на добивите/продукцията под определен праг (застраховка срещу множествени рискове). 
Usually, in the case of agricultural insurance, the farmer pays a premium to buy the insurance which gives him the right to an indemnity, triggered by specific events (single peril insurance) or by a fall in yields/production below a certain threshold (multi-peril insurance) (Lefebre et al. 2014).
По-голямата част от покритието е за загуби от градушка, които обикновено са по-слабо свързвани със загубите от наводнения и суша. 
The vast majority of coverage is for hail losses, which are generally less correlated to losses from flooding and droughts.
Повечето малки семейни стопанства разполагат с ограничен достъп до кредитиране, и следователно финансовите шокове, предизвикани от екстремни събития, са пагубни за тях и са с трайни последици. 
The large number of small, family-owned farms have little access to credit; financial shocks triggered by extreme events are therefore damaging and lasting.
Предвид липсата на достъп до кредитиране за тези малки стопанства вместо да закупуват застраховка земеделските стопани разчитат преди всичко на стратегии за управление на риска в стопанството, за да намалят променливостта на своите приходи. 
Given the lack of access to credit, in such small farms, farmers first rely on risk management strategies on-farm to reduce revenue variability, rather than purchase insurance.
Животновъдството ще бъде повлияно неблагоприятно от увеличения топлинен стрес. 
Livestock breeding will be adversely affected by greater heat stress.
Най-значителното пряко въздействие от изменението на климата върху животновъдството се дължи на повишението на температурата на въздуха, което се отразява на здравето и благосъстоянието14 на животните. 
The most significant direct impact of climate change on livestock production comes from the increase in air temperature, which affects animal production health and well-being.
Топлинният стрес върху селскостопанските животни зависи от температурата, влажността, животинския вид, генетичния потенциал, възрастта и хранителния статус. 
Heat stress on livestock is dependent on temperature, humidity, species, genetic potential, life stage, and nutritional status.
14 През деня животните поддържат телесна температура в рамките на ± 0,5 °. 
[14: During the day, livestock keep a body temperature within a range of ±0.5 °.
Когато температурата се увеличи повече от горната критична граница на диапазона (варира в зависимост от биологичния вид), животните започват да страдат от топлинен стрес. 
When temperature increases more than the upper critical temperature of the range (varies by species type), the animals begin to suffer heat stress.
(Хенри и колектив, 2012 г.) 
(Henry et all 2012)]
Промените в температурата и валежите, породени от изменението на климата, могат да се отразят на животновъдството по отношение на възпроизводството, метаболизма и здравословното състояние. 
Changes in temperature and precipitation due to climate change may affect livestock breeding in terms of reproduction, metabolism and health.
Повишените температури на въздуха в някои случаи могат да причинят стрес при животните и дори да доведат до смърт поради прегряване, ако те не са в състояние да поддържат определена телесна температура. 
Rising air temperatures may in some cases cause stress to animals and even result in their death due to overheating, if the animals are unable to maintain a certain body temperature.
Топлинният стрес може да има редица отрицателни ефекти върху животновъдството, включително намаляване на възпроизводството при млекодайните крави и намалена плодовитост при свинете за разплод. 
Heat stress could have several negative effects on livestock production, including reduced reproductive performance in dairy cattle and decreased fertility in sows.
Промените в температурата и валежите също могат да доведат до разпространение на патогени, а паразитите може да причинят разпространение на болести съпътствано от намалена производителност на животните и увеличена смъртност. 
Changes in temperature and precipitation may also result in a spread of pathogens, and parasites may influence the distribution of diseases with concomitant decrease in animal productivity and increase in mortality.
Болестите на животните водят до повишена смъртност или непреки загуби (допълнителни разходи за лекарства, разходи за извънреден труд и икономически загуби). 
Livestock diseases lead to increased mortality or indirect losses (additional costs for medication, supplementary labor costs and economics losses).
Промените в климата могат да повлияят и на наличността и качеството на ресурсите за фураж и паша. 
Climate change may also affect the availability and quality of fodder and grazing resources.
Това положение косвено засяга храненето на животните и рентабилността на животновъдните стопанства. 
This situation indirectly affects feeding patterns and influences the profitability of livestock farms.
Повишаващите се температури и засушаването намаляват количеството и качеството на фуражите фуражното и на растенията за паша. 
Rising temperatures and drought decrease the quality and quantity of forage production for grazing of the plants.
Продължителните периоди на засушаване могат да намалят подземните води и да засегнат водоснабдяването. 
Longer dry periods may reduce groundwater and affect water supply.
Недостигът на водни ресурси може да се отрази на метаболизма, плодородието и храносмилането на животните. 
Scarcity of water resources could affect animal metabolism, fertility, and digestion.
Промените в разпределението на валежите в пасищните райони ще доведат до намаляване на количеството трева и по този начин ще бъдат ограничени възможностите за изхранване на животните. 
Changes in the precipitation distribution in pasture areas would lead to less grass and thus would limit possibilities to feed livestock.
Следователно по-малкото пасища през определени периоди от годината вследствие на изменението на климата биха могли да доведат до прекомерна паша и опасност от ерозия в тези региони. 
Consequently, fewer pastures during certain periods of the year because of climate change could lead to overgrazing and erosion risks in those regions.
Намаляването на животинската продукцията поради неблагоприятни последици от изменението на климата може да застраши продоволствената сигурност. 
Declining livestock production due to climate change adverse effects could endanger food security.
Животновъдството осигурява доставката на основни калории и белтъчини за човека и е неразделна част от селскостопанската икономика, с голямо значение за доходите в селските райони. 
The livestock production ensures supplies of essential calories and proteins for human and is an integral component of the agricultural economy, with great importance to rural incomes.
Потенциалното намаляване на количеството и качеството на животновъдното производство поради изменението на климата би довело до отрицателни последици за цялата икономика, като понижение на доходите на земеделските производители, по-висока безработица, повишаване на цените и по-високи потребителски разходи, водещи до проблеми, свързани с продоволствената сигурност. 
The potential decrease of the quantity and quality of livestock production because of climate change would cause negative effects throughout the economy such as decreasing farm incomes, higher unemployment, raising prices and higher consumer costs, leading to food security issues.
Промените в климата биха могли да увеличат риска от по-нататъшно разпространение и увеличаване на популациите и числеността на редица плевели, болести и вредители. 
Climate change could increase the risk of further spread of numerous weeds, diseases, and pests in agriculture.
Промените в температурата, влагата и концентрацията на атмосферни газове могат да стимулират растежа и генерирането на растения, гъби и насекоми, но и да променят взаимодействията между вредителите и техните естествени врагове и гостоприемници. 
Changes in temperature, moisture and the concentration of atmospheric gases could not only stimulate growth and the generation of plants, fungi and insects, but also change interactions between pests and their natural enemies and hosts.
В България има 347 земни инвазивни членестоноги, от които 52 вида са вредители по земеделските култури с потенциално отрицателно въздействие върху горското стопанство, селското стопанство, градинарството и оранжерийното производство (Икономическа комисия за Европа на Организацията на обединените нации, 2017 г.). 
In Bulgaria, there are 347 alien terrestrial arthropods, of which 52 species are crop pests with potential negative impact on forestry, agriculture, horticulture, and greenhouse production (UNECE 2017).
Повишаването на температурите може да съкрати репродуктивния цикъл на много вредители, което впоследствие ще увеличи риска за селскостопанските растения. 
Rising temperatures might shorten the reproductive cycle of many pests, which would then increase the risk for agricultural plants.
Следователно разпространението на вредители и болести може да доведе до увеличаване на употребата на пестициди и ветеринарни лекарства, които в крайна сметка да попаднат в храните. 
Consequently, the spread of pests and diseases could result in an increased use of pesticides and veterinary drugs that ultimately enter foodstuff.
Промените във валежите, температурата и относителната влажност на въздуха могат да стимулират развитието на токсикогенни микроорганизми, които лесно да замърсят храни като фъстъци, пшеница или царевица и да причинят отрицателни последици. 
Changes in precipitation, temperature, and relative air humidity could spur the development of toxigenic micro-fungi and easily contaminate foods such as peanuts, wheat, or corn, with negative consequences.
По-дългият вегетационен период ще осигури достатъчно светлинни и топлинни ресурси, които благоприятстват по-добър растеж, развитие, производителност и разпространение на термофилни видове. 
A longer growing season would provide sufficient light and thermal resources that favor a better growth, development, productivity, and distribution of thermophilic species.
Същевременно това ще създаде благоприятни условия за развитието и увеличаването на броя на поколенията на някои селскостопански вредители в рамките на един сезон. 
However, it would also simultaneously create favorable conditions for the development and increased number of generations of certain agricultural pests over one single season.
Повишен риск от ерозия на почвите, опустиняване и засоляване 
Increased risk of soil erosion, desertification, and salinization
България е надарена с богато разнообразие от плодородни почви, включително черноземи в североизточната част и по цялото протежение на река Дунав, както и алувиални почви и смолници, струпани по продължение на бреговете на основните реки. 
Bulgaria is endowed with a diversity of fertile soils including Chernozems in the northeast and along the entire length of the Danube River, as well as Fluvisols and Vertisols, which are clustered along the main river banks.
Черноземите представляват около 21 процента от територията на страната и се характеризират с изключително добре балансирана шупливост и висок капацитет за задържане на вода и за йонообмен. 
Chernozems represent around 21 percent of the country's territory and are characterized by extremely well-balanced porosity and high water holding capacity and ion exchange capacity.
Алувиалните почви са свързани със смолниците и сивите горски почви. 
Fluvisols are associated with Vertisols and Luvisols.
Докато първите обикновено са с богато съдържание на глина, сивите горски почви съдържат голям процент шламов материал, което ги прави подходящи за производство на картофи и други зеленчуци. 
While the former is typically rich in clay content, Luvisols carry a larger portion of silt material, which makes them good soils for the production of potatoes and other vegetables.
Обикновено ниската пропускливост и склонността към заблатяване са най-важните ограничаващи фактори, свързани с напояването на смолници. 
Typically, a low permeability and a tendency to waterlogging are the most important limiting factors of Vertisols for irrigation.
Пространственото разпределение на почвените образувания е показано на фигура 20. 
The spatial distribution of soil formation is shown in Figure 20.
Източник: Шишков и Колев, 2014 г. 
Source: Shishkov T. and Kolev N. 2014.
Почвите в България се отличават с различни характеристики, плодородие и уязвимост от изменението на климата. 
Soils in Bulgaria have different characteristics, fertility, and vulnerabilities to climate change.
При повечето почви липсва висока естествена устойчивост към влошаване на физичните условия като повишена температура на въздуха или валежи с висок интензитет. 
Most types of soil do not have a high natural resistance to deteriorating physical conditions, such as rising temperatures or high-intensity rainfall.
Очакваното според климатичните сценарии повишаване на температурите ще предизвика нарастване на водния дефицит в почвите, което при намалено количество на валежите ще доведе до засилване на честотата, интензитета и степента на въздействие на почвените засушавания. 
The temperature rise revealed by climate scenarios will increase the water deficit in soils with low precipitation rates, leading to an increase in the occurrence, intensity and level of impact of the soil droughts.
Възможно е също така, предвид прогнозите за повишаване на температурите, да се очаква увеличение на изпаренията и транспирацията при растенията, което допълнително ще задълбочи проблема с водния дефицит през топлия период. 
Increased evaporation and transpiration in plants may also be expected, given the respective projections for rising temperatures, which would further exacerbate the water deficit issue during the warm period.
Най-сериозни въздействия ще бъдат наблюдавани при почвите с леко механично съдържание и частично при тежките глинести почви. 
The most serious impacts will be observed for soils with light mechanical content and partly for heavy clay soils.
Най-уязвими са почвите с нисък капацитет на задържане на влага и районите в Югоизточна България, които се отличават с малки количества на валежите през топлото полугодие дори и при настоящите климатични условия. 
Most vulnerable are the soils with low capacity of moisture preservation and the regions in southeast Bulgaria, which have low precipitation levels during the warm half year even at current climate conditions.
По-честите и интензивни суши вероятно ще увеличат почвеното засушаване, което в комбинация с горещите ветрове ще увеличи риска от ветрова ерозия и деградация на почвите. 
More frequent and intense droughts will likely increase soil aridity, which combined with hot winds will increase the risk of wind erosion and soil degradation.
Това включва риск от опустиняване, маргинализация и изоставяне на земеделски земи в районите, където почвите са по-леки и уязвими на ерозия. 
This includes the risk of desertification, marginalization, and abandonment of agricultural land in the areas where soils are lighter and more vulnerable to erosion.
Опустиняването е сложен феномен и последица от редица важни процеси, които са активни в суха и полусуха среда, където водата е основният ограничаващ фактор за земеделието и други видове земеползване. 
Desertification is a complex phenomenon and the consequence of a set of important processes that are active in arid and semi-arid environments where water is the main limiting factor for agriculture and other land uses.
Опустиняване настъпва, когато определени фактори на околната среда предизвикват необратима промяна в системата растителностпочва. 
Desertification occurs when certain environmental factors trigger irreversible change in the plant-soil system.
Самото изменение на климата не води директно до опустиняване, но оказва въздействие върху други процеси (т.е. увеличената ветрова ерозия на леките и сухи почви), които предизвикват опустиняване. 
Climate change itself does not trigger desertification directly, but it affects other processes (that is, the increased wind erosion of light arid soils) that trigger desertification.
Най-често срещаните процеси на деградация на почвите включват водна и ветрова ерозия, замърсяване, намаляване на запасите от органични вещества (хумус), уплътняване, вкисляване, засоляване и загуба на биоразнообразие. 
The most common processes of soil degradation include water and wind erosion, pollution, reduction of organic matter stocks (humus), compaction, acidification, salinization, and loss of biodiversity.
Ерозията на почвата е процес на механично разрушаване на почвата под въздействието на вятър и вода и постепенно намаляване на количеството хранителни вещества и хумус в нея. 
Soil erosion is a process of mechanical destruction and weathering of soil by the action of water and wind and it gradually reduces the nutrients and the humus in soil.
Ерозията утежнява структурата, както и водния и въздушен режим на почвата. 
Erosion aggravates the structure, as well as the water and air regime of soil.
Около 65 процента от площта на стопанисваните земи са засегнати в различна степен от водна ерозия, а 24 процента от стопанисваните земи са застрашени от ветрова ерозия. 
About 65 percent of the cultivated land area is threatened by varying degrees of water erosion, while another 24 percent of the cultivated land area is threatened by wind erosion.
Средната годишна интензивност на почвената ерозия варира в зависимост от използването на земята, но почвените загуби от земеделската земя се оценяват на 12.256 т/ха (Министерство на околната среда и водите, 2015 г.) годишно. 
The average annual intensity of soil erosion varies in accordance to land use, but soil losses for the agricultural land are estimated at 12,256 tons per ha (MoEW 2015) annually.
Над 50% (Русева и колектив, 2011 г.) от прогнозните потенциални почвени загуби от водна ерозия на почвата се образуват на територията на 7 области: София, Ловеч, Сливен, Бургас, Кърджали, Габрово и Велико Търново. 
Over 50 percent (Ruseva et al. 2011) of the estimated potential soil loss due to water erosion is formed in the territory of seven districts: Sofia, Lovech, Sliven, Burgas, Kardzhali, Gabrovo and Veliko Tarnovo.