natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Линейната екстраполация на ключовите показатели е отчетена с цел да се определи как ще се развива секторът при всеки сценарий. 
Linear extrapolation of the key indicators was accounted aiming at identifying how the sector would develop under each scenario.
Екстраполацията определи количествено всеки отделен показател. 
Extrapolation quantified each individual indicator.
Под-сценариите се разглеждат в контекста на ефикасното и ефективно прилагане на предложените мерки за адаптиране към изменението на климата. 
The sub-scenarios are considered in the context of efficient and effective implementation of the proposed climate change adaptation measures.
Прогнозните ефекти от мерките за адаптиране се изразяват като логаритмична функция, която е инструмент за измерване на ефектите от инвестициите, които ще бъдат постепенно реализирани до 2050 г. 
The projected effects of adaptation measures are expressed as a logarithmic function, which is a tool to measure the effects of investments that would be gradually made until 2050.
Беше извършена оценка на ННС и ползите до 2050 г., като всички останали аспекти бяха постоянни. 
An assessment was carried out of the NPV and the benefits until 2050, holding all other aspects constant.
Паричната стойност на ефектите е намалена с 4,5% за публичното финансиране и с 8% за частното финансиране. 
The monetary value of the effects was discounted by 4.5 percent for public funding 4.5 percent, and by 8 percent for private funding.
Основните данни, използвани при анализа на разходите и ползите, бяха получени от Плана за действие, който е част от проектопредложението за Национална стратегия и План за действие за адаптиране към изменението на климата за България и от официални статистически данни. 
The primary data used for the CBA was obtained from the Action Plan that is part of the draft proposal for a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan for Bulgaria, and from official statistical data.
Корелацията определи дали има връзка между показателите за ефективност и климатичните фактори. 
The correlation determined whether there is a relationship between the performance indicators and climate factors.
Връзката показва кои показатели значително зависят от изменението на климата. 
The relationship indicates which indicators are significantly dependent on climate change.
Оценката на корелационния коефициент (зависимостта между всеки секторен показател и факторите на изменението на климата [температура и валежи] се използва за изясняване и избиране на критичните променливи (променливи, които са силно чувствителни към климатичните фактори). 
Estimation of the correlation coefficient (dependence between each sectoral indicator and climate change factors [temperature and precipitation]) is used to stand out and select the critical variables (variables, which are highly sensitive to climate factors).
При подготовката и провеждането на анализа на разходите и ползите бяха направени редица допускания. 
A number of assumptions were made when preparing and carrying out the CBA.
Беше използван основен сценарий за количествено определяне на ефектите (положителни и отрицателни) на ключовите показатели за ефективност при сценариите от +2°C и +4°C. 
A baseline scenario was used to quantify the effects (positive and negative) on the key performance indicators in the scenarios of +2°C and +4°C temperature rise.
Основният сценарий се отнася до текущите тенденции в развитието на ключови секторни показатели, независимо от изменението на климата 
The baseline scenario refers to current development trends of key sectoral indicators, independent of climate change.
Прогнозната стойност на тенденциите за всеки секторен показател се основава на историческите данни (2005-2016 г.) 
The projected trend value of each sectoral indicator is based on historical data (2005-2016).
Основните показатели за ефективността са: добиви в земеделието, животновъдна продукция, добавена стойност в селскостопанския сектор, спестени разходи на хектар, добив на хектар и други. 
The main performance indicators are: crop output, livestock production, value added in the agriculture sector, saved costs per ha, crop yield per ha, and others.
Прогнозата за климата (температура и валежи) е приложена към историческите разлики в България (1991-2015 г.) 
Climate projection (temperature and precipitation) was applied to historical variances experienced in Bulgaria (1991-2015.
Данните за климатичните фактори се състоят от годишна температура (максимална, минимална и средна) и валежи (максимални, минимални и средни). 
The input data for climate factors consist of yearly temperature (maximum, minimum, and average) and precipitation (maximum, minimum, and average).
В модела на АРП не са взети под внимание екстремни климатични събития наводнения, суша, недостиг на вода, малка снежна покривка, наводнения, свлачища. 
In the CBA model, extreme climate events - floods, drought, water shortage, short snow cover, floods, landslides have not been taken into account.
Допускането на АРП е, че "меките" мерки за адаптиране имат положителни ефекти и следователно се изчисляват като обобщена стойност, включена в извадката. 
The CBA assumption is that ‘soft' adaptation measures have positive effects, and are therefore calculated as an aggregated value, included in the pool.
Диференциалната оценка беше извършена чрез сравняване на ефектите от изменението на климата върху основните показатели за ефективност при всички сценарии спрямо базовия сценарий. 
Differential assessment was carried out by comparing the climate change effects on key performance indicators in all scenarios against the baseline scenario.
Резултатите показват отрицателни или положителни ефекти върху показателите за всеки сценарий. 
The results display negative or positive effects on the indicators per scenario.
Съответствието беше използвано за измерване на степента на зависимост между климатичните променливи и показателите за ефективност50. 
Correlation was used to measure the degree of relationship between climatic variables and performance indicators.
Зависимостта между показателите за ефективност (разходи на хектар, добиви на земеделски култури, животновъдна продукция, добавена стойност, спестена цена на хектар) и повишена температура и промени във валежите е отрицателна, но корелацията е значителна. 
The relationship between performance indicators (cost per hectare, crop output, livestock output, value added, saved cost per hectare) and increased temperature and changes in precipitation is negative, but the correlation is substantial.
Като цяло беше установено, че статистическата зависимост между климатичните фактори и секторните показатели е ниска, тъй като динамиката на секторните показатели за ефективност е по-свързана с други икономически и социални променливи, отколкото с климатичните фактори. 
Overall, it was found that the statistic dependency between climate factors and sectoral indicators is low, because the dynamics of sectoral performance indicators is more associated with other economic and social variables than climate factors.
Регресионният анализ показва умерена вариация в добивите на култури и животновъдна продукция, причинена от повишаване на температурата и валежите. 
The regression analysis shows a moderate variation in crop output and livestock output caused by temperature rise and rainfall.
Няма значителна зависимост между климатичните фактори и социалните показатели. 
There is no significant dependency between climate factors and social indicators.
Статистическата зависимост между изменението на температурата и промяната в разходите на хектар е умерена. 
The statistic dependency between variation in temperature and the change in costs per hectare is moderate.
Животновъдната продукция зависи повече от температурата, отколкото от валежите. 
Livestock output depends more on temperature than on precipitation.
Добавената стойност в селското стопанство има ясна зависимост от повишените температури. 
The value added in agriculture has a clear dependence with increased temperatures.
Намалените валежи оказват влияние върху разходите на хектар и реколтата. 
Decreased precipitation influences the costs per ha and crop output.
Зависимостта на животновъдството от повишаване на температурата е малко по-ниска от тази за земеделските добиви. 
The dependency of livestock production from temperature rise is slightly lower than that of crop yield.
Промените във валежите оказват отрицателно въздействие върху реколтата и добивите. 
Changes in precipitation negatively impact on crop output and crop yield.
Оценката на разходите и ползите от въвеждането на мерки за адаптиране беше направена в сравнение с възможността "без приспособяване", когато тези мерки не са приложени. 
The assessment of costs and benefits from the introduction of adaptation measures was done against the ‘no adaptation' option where these measures are not implemented.
Основният сценарий разкрива общите ефекти, причинени от прякото въздействие на факторите, свързани с изменението на климата върху селското стопанство. 
The baseline scenario reveals the total effects caused by direct impact of climate change factors on agriculture.
Кумулативните ефекти за сектора, представени в таблицата по-долу, показват разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани варианти за адаптиране) и сценариите за повишаване на температурата с +2°C и +4°C до 2050 г. 
The cumulative sector effects presented in the table below illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Изчислените кумулативни ефекти показват, че климатичните фактори (температура и валежи) оказват негативно влияние върху селскостопанския сектор във всички сценарии. 
The calculated cumulative effects indicate that climate factors (temperature and precipitation) negatively affect the agriculture sector in all scenarios.
Както е представено в таблицата по-горе, ако не се вземат мерки за адаптиране, загубите по отношение на реколтата ще бъдат 16,18 кг на хектар при +2°C, съответно 47,72 кг на хектар при +4°C до 2050 г. поради намалената производителност. 
As presented in the table above, without adaptation measures, the losses in terms of crop output will be reduced by 16.18 kg per hectare at +2°C, respectively 47.72 kg per hectare at +4°C by 2050 due to decreased productivity.
Промените в дъждовете, заедно с повишаването на температурата, увеличават рисковете за отглеждането на култури и добивите. 
Precipitation changes, together with an increase in temperature, increase risks to crop cultivation and crop productivity.
Съгласно базовия сценарий добивът на пшеница ще намалее с 17,17 кг на хектар при сценарий +2°C и с 39,9 кг на хектар при сценарий +4°C. 
According to the baseline scenario, wheat crop yield will decrease by 17.17 kg per hectare under the +2°C scenario, and by 39.9 kg per hectare under the +4°C scenario.
Намаляване на добивите поради промени в температурата и валежите се предвижда и за други зърнени култури (ечемик, ръж, овес, зърнена царевица). 
A decline in yield from changes in temperature and precipitation is also projected for other cereal crops (barley, rye, oats, grain maize).
Производството на основните зеленчуци също може да намалее, като например производството на домати се очаква да намалее с 22 кг на хектар при сценарий +4°C. 
The crop yield for main vegetables could also fall, for example tomato crops are projected to decrease by 22 kg per hectare under the +4°C scenario.
Доматите са предимно напоявана култура. 
Tomato is a mostly irrigated crop.
Но при съществуващата система за напояване ще има загуби от 2 до 5 кг на хектар. 
However, with the existing irrigation system yield losses will be from 2 to 5 kg per hectare.
Също така беше установено, че производството на пипер и краставици намалява в резултат на повишена температура и промени в режимите на валежите. 
Also, yields of pepper and cucumber were found to decrease as a result of increased temperature and changed precipitation patterns.
Кумулативните очаквани директни загуби за селското стопанство (земеделие и животновъдство) са в диапазона от 243 млн. евро до 909 млн. евро до 2050 г., без да се отчитат промените във валежите и водния стрес. 
The cumulative expected direct losses for the agriculture sector (crop and livestock) are in the range of €243 million to €909 million until 2050, without considering the changes of precipitation and water stress.
ННС се оценява с помощта на нарастващ/диференциран подход. 
The NPV is estimated by using an incremental/differentiated approach.
АРП за сектора се фокусира върху оценката на меките мерки за адаптиране. 
The CBA for the sector focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Ползите, получени в резултат на тяхното изпълнение, са най-добре илюстрирани чрез количествено определяне на спестените разходи при основните показатели за ефективност (реколта, добиви на култури, животновъдна продукция, производителност на селскостопанския сектор и др.). 
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (crop output; crop yield; livestock production; agriculture industry output; and others).
ННС в таблицата по-долу илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на реализираните мерки за адаптация, докато икономическата ефективност определя количествено получените ползи във връзка с необходимите инвестиции / разходи. 
The NPV in the table below illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.
Прогнозата показва, че при реалистичния сценарий +2°C общият паричен поток в ННС е 1,7 млн. евро, а при реалистичния сценарий при +4°C - 291,9 млн. евро. 
The projection shows that on average, under the +2°C realistic scenario, the total cash flow in NPV is €1.7 million, and €291.9 million under the realistic scenario at +4°C.
При оптимистичния сценарий прогнозният паричен поток в ННС е 26,3 млн. евро при сценарий +2°C и 385,5 млн. евро при сценарий +4°C. 
Under the optimistic scenario, the projected cash flow in NPV is €26.3 million under the +2°C scenario and €385.5 million under the +4°C scenario.
Както е представено в Таблица 19, по-висока ННС се изчислява за сектора селско стопанство при всички сценарии за нарастване на температурата с +4°С (реалистични, оптимистични и песимистични). 
As presented in Table 19, a higher NPV for the agriculture sector under all +4°C temperature rise scenarios (realistic, optimistic, and pessimistic) is calculated.
В рамките на настоящия анализ, икономическата ефективност на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий52. 
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
АРП отчита икономически най-ефективните действия за адаптиране и позволява класифицирането им. 
The CBA identifies the most economically efficient adaptation actions and allows for their ranking.
Големите ползи, които могат да бъдат постигнати, предполагат, че тези мерки за адаптиране са изключително необходими във всеки сценарий на изменението на климата, дори ако климатичните въздействия биха били минимални. 
The high benefits that can be achieved suggest that these adaptation measures are highly necessary in any climate change scenario, even if climatic impacts would be minimal.
Напояването, като мярка за адаптация, показва висока ННС, но при високите първоначални разходи, които идват с напояването, политиците трябва да обмислят популяризирането или осигуряването на системи за напояване на селските общности. 
Irrigation, as an adaptation measure, shows a high NPV, but with the high initial costs that come with irrigation, policymakers should consider promoting, or providing, irrigation systems to rural communities.
Въз основа на констатациите влиянието на повишаването на температурата върху добивите на култури в България може да се счита за отрицателно. 
Based on the findings, the effect of temperature rise on crop yields in Bulgaria, can be considered negative.
Няма статистически значима зависимост между климатичните фактори и секторните показатели; това се дължи на влиянието на други фактори (макроикономически, демографски, политически решения) върху селскостопанския бизнес. 
There is no statistically significant dependency between climate factors and sectoral indicators; it is due to the influence of other factors (macroeconomic, demographic, policy decisions) on agricultural business.
Нетните настоящи стойности са високи, което ясно показва, че ползите са далеч позначителни от направените разходи. 
NPVs are high, clearly indicating that the benefits are far more significant than the costs incurred.
Изчисляването на ННС показва, че инвестициите в мерки за адаптиране са икономически ефективни. 
The NPV calculation shows that investments in adaptation measures are economically efficient.
Годишният паричен поток, изразен в настояща стойност, ще достигне своя максимум между 2027 и 2030 г., което означава, че инвестициите в селското стопанство чрез прилагане на мерки за адаптиране ще имат положително въздействие върху сектора. 
The annual cash flow expressed in present value will reach its maximum between 2027 and 2030, meaning that investment in agriculture through implementation of adaptation measures will have a positive impact on the sector.
Фигура 31 показва отклонения в симулираните добиви на зимна пшеница за периодите 2011-2020 и 2041-2050 по модела ROIMPEL, използвайки сценария за емисиите HadCM3 - А2. 
Figure 31 shows deviations in simulated winter wheat yields for the periods 2011-2020 and 2041-2050 under the ROIMPEL model, using the HadCM3 - А2 emission scenario.
Фигурата подчертава, че добивите за периода 2011-2020 г. и 2041-2050 г. в България ще се увеличат през първия период със средно около 3 до 3,5 т/ха за по-голямата част на страната и с не повече от 2,5 до 3 т/ха през втория период. 
The figure highlights that 2011-2020 and 2041-2050 yields in Bulgaria will increase during the first period by an average of about 3 to 3.5 tons per hectare for the greater part of the country, and with no more than 2.5 to 3 tons per hectare during the second period.
Основните райони за производство на зърнени култури ще бъдат изправени пред спад на добивите. 
Major cereal production regions will face dropping yields.
Въпреки очакваните високи температури на въздуха и намалените валежи прогнозираното увеличение на добива на пшеница варира от 12 до 25%, поради наторяването, ефекта на повишените нива на CO2. 
Despite expected high air temperatures and reduced precipitation, the projected increase in wheat yield varies from 12 to 25 percent due to the fertilization effect of increased levels of CO2.
Промени в добива на зимна пшеница за 2011-2020 г. и 2041-2050 г. 
Changes in Winter Wheat Yield for 2011-2020 and 2041-2050
Отклоненията в симулирания добив на царевица за периодите 2011-2020 и 2041-2050 по модела ROIMPEL и добивите от 2000-2010 г. по сценарий на емисии A2 в модела HadCM3 са показани на фигура 32. 
Deviations in simulated corn yields for the periods 2011-2020 and 2041-2050 as per the ROIMPEL model and 2000-2100 yields under emission scenario A2 in the HadCM3 model are shown in Figure 32.
Намаляване на обема на добива се очаква до 2050 г. и найвероятно ще продължи до края на века. 
A decrease in yield volumes is expected by 2050 and will most likely continue toward the end of the century.
Намалените добиви през следващите десетилетия се дължат на по-краткия вегетационен период и намалените валежи през лятото, което е основният период за развитие на реколта. 
Reduced yields over the next decades would be attributed to a shorter growing season and reduced rainfall in summer, which is the main development period for the crop.
Отклонения в добивите на царевица за периодите 2011-2020 г. и 2041-2050 г. 
Deviations in Corn Yields for the Periods 2011-2020 and 2041-2050
Отклоненията в симулираните добиви на слънчоглед за периодите 2011-2020 и 20412050 (HadCM3 - В2) по модела ROIMPEL са показани на фигура 33. 
Deviations in simulated sunflower yields for the periods 2011-2020 and 2041-2050 (HadCM3 - В2) under the ROIMPEL model are shown in Figure 33.
Добивите в Централна и Западна България през първия период са близо до или около 15% над нормата, докато в източната част на страната се наблюдава спад от около 10%. 
As can be seen, yields in central and western Bulgaria during the first period shall be close to or about 15 percent above the norm, while in the eastern part of the country we see a drop of about 10 percent.
До средата на века добивите в Източна България ще намалеят допълнително с 10-20%, докато в останалата част на страната те ще останат постоянни или ще надхвърлят сегашните цифри с около 15%. 
By mid-century, yields in eastern Bulgaria shall further decrease by 10-20 percent, while in the rest of the country they shall either remain constant or exceed current figures by about 15 percent.
Но отглеждането на слънчоглед до голяма степен зависи от валежите, особено през лятото, когато се формира вегетативната маса, и всяка суша би била вредна за образуването на реколтата. 
Still, the cultivation of sunflower largely depends on precipitation, especially in summer when the vegetative mass is being formed, and each drought would be detrimental to the formation of the crop.
Държавите-членки на ЕС са разработили различни политики, инструменти и действия, свързани с адаптацията към изменението на климата. 
EU member states have developed various policies, tools and actions related to climate change adaptation.
За целите на настоящия доклад бяха избрани четири държави и са представени, най-добри практики и полезни инструменти, свързани с АИК в селскостопанския сектор. 
Four countries have been chosen to illustrate various good practices and useful tools relevant for sectoral CCA.
Най-добрата практика на Швеция е свързана с Шведския национален център за знания за адаптиране към изменението на климата, който предоставя полезни инструменти и информация с цел да помогне на обществото в справянето с променящия се климат. 
Sweden's best practice focuses on the Swedish National Knowledge Centre for Climate Change Adaptation, which provides useful tools and information to help society cope with a changing climate.
Центърът обединява наука, политика и практика и събира на едно място отговорни за вземането на решения лица, представители на бизнеса, на научноизследователски институти и организации, които правят адаптацията към изменението на климата възможна. 
The Centre is an interface for science, policy and practice, bringing together decision makers, businesses, research providers and organizations that make CCA happen.
В Обединеното кралство са създадени центрове за иновации в селското стопанство и програми за споделяне на знания. 
The United Kingdom showcases its consistent involvement in establishing agricultural innovation centers and knowledge-sharing programs.
Австрия е разработила ориентирани към практиката начини за балансиране на хумуса, мерки за адаптация в лозарството и платформи и уебсайтове, посветени на адаптацията към изменението на климата. 
Austria developed practice-oriented tools for humus balancing, viniculture adaptation measures and CCA platforms and websites.
Последната най-добра практика е тази на Нидерландия, която насърчава и инвестира системно в най-съвременни научноизследователски програми, насочени към по-добро разбиране на последствията от изменението на климата в селското стопанство и други сектори. 
Finally, the Netherlands promotes and invests in systematic and state-of-the-art scientific research programs for better understanding the consequences of climate change in agriculture and other sectors.
В Швеция няма централно министерство или национална агенция, която да носи цялостната отговорност за АИК. 
In Sweden, there is no central national ministry or agency that has the overall responsibility for CCA.