natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Броят на смъртните случаи вследствие на крайбрежни наводнения през 2080-те ще нарасне с 3 000, при допускане за 88 cm покачване на морското ниво. 
The number of deaths due to coastal flooding in the 2080s would increase by 3,000, assuming an 88cm sea-level rise.
Наводненията са свързани и с психични здравни въздействия. 
Flooding is also associated with mental health impacts.
До края на 21-ви век те биха могли потенциално да предизвикат пет милиона допълнителни случаи на леки депресии за година, при сценарий за силно покачване на морското ниво, и при отсъствие на адаптация (Watkiss и Hunt, 2012 г.; Bosello и колектив, 2011 г.). 
Coastal flooding could potentially cause 5 million additional cases of mild depression annually by the end of the 21st century under a high sea level rise scenario in the absence of adaptation (Watkiss and Huntt 2012, Bosello et al. 2011).
В България, измененията на очакваните годишни щети за 2020-те, 2050-те, и 2080-те, в сравнение с контролния период (1961-1990 г.), са показани на фигура 17 в приложение 4. 
In Bulgaria, the changes in expected annual damages for the 2020s, 2050s, and 2080s, compared to the control period (1961-1990), are shown on Figure 17 within Annex 4.
Въз основа редица изследвания от цял свят, общите заключения за очакваните здравни последици от други прогнозирани бедствени метеорологични условия, са (Mihaylova, 2014 г.): 
Based on numerous studies from all over the world, the general conclusions about the expected health consequences of some other projected weather emergencies, are (Mihaylova 2014):
10% увеличение на смъртните случаи вследствие на с екстремни метеорологични събития и пожари, като това увеличение е още по-високо (с до 30%) сред уязвимите групи; 
A 10 percent increase in mortality due to extreme weather events and fires, with that increase being even higher among vulnerable groups - up to 30 prcent;
10% до 30% увеличение в предаваните по хранителен и воден път болести ; 
A 10 to 30 percent rise in waterborne and foodborne morbidity due to damaged infrastructure; and
10% увеличение на случаите на ПТСР. 
A 10 percent increase in cases of PTSD.
Вероятност на здравните последици от очакваните изменения на някои критични метеорологични условия 
Probability of health outcome from the expected changes of some weather emergencies
Здравни последици от очакваните промени във валежите 
Health consequences of the expected changes of precipitations
Според прогнозите глобалното затопляне ще доведе до по-висока интензивност на валежите и по-дълги сухи периоди. 
Global warming is projected to lead to a higher intensity of precipitation and longer dry periods.
През 21 век в големи части от Европа проливните дневни валежи ще нараснат през зимата с до 35 %.. 
Heavy precipitation in winter is projected to increase over most part of Europe, with increases of up to 30 percent.
Това е вярно и за България, в нейната северозападна и североизточна част (фигура 18 в приложение 4). 
This is true for Bulgaria, in its north-western and north-eastern parts (Figure 18 within Annex 4).
В останалата част от територията на страната интензивните и проливни валежи ще се увеличат в градациите 5%-15% или 15%-25%. 
In the rest part of the country territory the heavy precipitations will increase up to 5 to 15 percent or 15 to 25 percent.
През лятото нарастване (до 15%) е прогнозирано в някои северни планински части на България, но за други части от територията на страната се очаква намаляване на валежните количества (фигура 18 в приложение 4). 
In summer, an increase is also projected up to 15 percent in some northern and mountain parts of Bulgaria, but decreases are projected for other parts of Bulgarian territory too (Figure 18 within Annex 4).
Според данните от високорезолюционни климатични модели интензивността на екстремните валежи в отделни части на денонощието в бъдеще е вероятно да се увеличи, и по този начин което теоретично оцененото увеличение от приблизително 7 % на 1 °C изглежда силно вероятно в много райони. 
Evidence from high-resolution climate models suggests that the intensity of sub-daily extreme rainfall is likely to increase in the future, whereby a theoretically estimated increase of approximately 7 percent per 1°C appears most likely in many regions.
Очакваните здравни последици включват (Astrom и колектив, 2013 г., Kovats и колектив, 2003 г.): 
The expected health consequences include (Aström et al. 2013; Kovats et al. 2003):
Около 10% увеличаване на честотата на криптоспоридиозата в Северозападна България благодарение на по-честите и по-обилни валежи. 
About 10 percent rise in the incidence of cryptosporidiosis in north-western Bulgaria due to more frequent and more abundant precipitation.
10% до 100% нарастване на случаите на Campylobacteriosis в Северозападна България, благодарение на комбинация от по-чести валежи и по-високи средногодишни температури. 
A 10 to 100 percent surge in the cases of Campylobacteriosis in north-western Bulgaria due to a combination of more frequent precipitation and higher annual average temperatures; and
Увеличена честота на диарийните инфекции, предизвикани от нехолерен тип вибрион вследствие на по-обилните валежи и по-високите нива на влажност в Северозападна България и в района на Черно море. 
Increased incidence of diarrheal infections caused by non-cholera vibrio due to more abundant precipitation and higher levels of humidity in north-western Bulgaria and the Black Sea region.
Прогнозни неопределености 
Uncertainties
Оценяването на здравните последици от изменението на климата е сложна задача, която трябва да вземе предвид многобройните неопределености, на околната и социалната среда. 
Assessing health outcomes in relation to climate change is a complex task that must accommodate the multiple types of uncertainty that compound across the antecedent environmental and social changes.
Неизвестностите, касаещи здравните ефекти на климатичните промени, са многобройни и разнообразни. 
Many different types of uncertainty relate to the health effects of climate change.
Основна неопределеност е степента до коятобъдещите емисии на парникови газове (ПГ) ще променят радиационния натиск. 
A major source of uncertainty relates to the degree to which future emissions of greenhouse gases (GHG) will change radiative forcing over the coming century.
Емисиите на ПГ зависят от комплексни фактори, като ръст на населението, икономически растеж и енергийна политика. 
GHG emissions are driven by complex factors such as population growth, economic growth and energy policy.
Разглеждането на това ниво на неизвестност е ограничено до наличните емисионни сценарии. 
Addressing this level of uncertainty is limited to the emissions scenarios that are available.
Таблица 4 по-долу показва някои основни аспекти на неопределеностите, свързани с оценката на здравния сектор. 
Table 4 below shows some main aspects of uncertainty in assessing the health sector.
Източници на неопределеност 
Sources of uncertainty
Някои от рисковете и възможностите за човешкото здраве, произтичащи от климатичните промени, са представени в таблица 5 по-долу. 
Some climate change risks and opportunities for human health are shown in Table 5 below.
Здравни уязвимости и рискове, произтичащи от изменението на климата 
Health related climate change vulnerability and risk
Междуправителственият панел по изменението на климата (IPCC) дефинира уязвимостта като степента, до която лицата и системите са податливи на отрицателните въздействия от изменението на климата, включително климатичната вариабилност и екстремни прояви, или са неспособни да се справят с тях.. 
The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) defines vulnerability as the degree to which individuals and systems are susceptible to or unable to cope with the adverse effects of climate change, including climate variability and extremes.
Уязвимостта на човешкото здраве към изменението на климата е функция от експозицията (излагането, E), чувствителността (S) и капацитета за адаптация (A) (Kovats и колектив, 2003 г.). 
The vulnerability of human health to climate change is a function of exposure (E), sensitivity (S), and adaptive capacity (A) components (Kovats et al. 2003).
E представлява метеорологичните условия, или свързаните с климата опасности, включително характера, интензитета и степента на променливостта на климата. 
E represents weather- or climate-related hazard, including the character, magnitude, and rate of climate variation.
S и A представляват социалната устойчивост към въздействията на средата, които определят различията в уязвимостта по региони и групи, в зависимост от взаимодействието на тези три компонента в пространството и времето. 
S and A represent the social sustainability to environmental impacts, which determines the differences in vulnerability by region and group depending on the interaction of these three components in space and time.
В този смисъл, здравната уязвимост е материално и социално зависима. 
In this sense, health vulnerability is materially and socially dependent.
Материалните аспекти включват изградената заобикаляща среда, сгради, инфраструктура, транспорт, урбанизация и др., а социалните аспекти - социалните институции и съществуващите концепции за заболеваемост и здравеопазване. 
The material aspects include the built-up surroundings, buildings, infrastructure, transport, urbanization, and so on, while the social ones include the social institutions and existing concepts of disease and health.
Популации, подгрупи и системи, които не се адаптират, са по-уязвими, както и тези, които са по-чувствителни към влиянието на метеорологичните условия и изменението на климата. 
Populations, subgroups, and systems that cannot or will not adapt are more vulnerable, as are those that are more susceptible to weather and climate changes.
Опознаването на капацитета на населението за адаптиране към новите климатични условия е от критически важно значение за реалистичното оценяване на здравния потенциал и на други въздействия от изменението на климата. 
Understanding a population's capacity to adapt to new climate conditions is crucial to realistically assessing the potential health and other effects of climate change.
По принцип, уязвимостта на населението към здравния риск зависи от околната среда, нивото на материалните ресурси, ефективността на управлението и гражданските институции, качеството на здравната инфраструктура и достъпа до релевантна информация на локално ниво за заплахи от екстремни метеорологични условия (Woodward и колектив, 1998 г.). 
In general, the vulnerability of a population to a health risk depends on the local environment, the level of material resources, effectiveness of governance and civil institutions, quality of the public health infrastructure, and access to relevant local information on extreme weather threats (Woodward et al. 1998).
Тези фактори се различават в рамките на един регион, една страна, или във времето, въз основа на различия в географските, демографските и и социално икономическите параметри. 
These factors are not uniform across a region or country or across time and differ based on geography, demography and socioeconomic factors.
Шестте показатели на уязвимост на индекса ND GAIN са показани съответно в таблица 6. 
The six vulnerability indicators of ND-GAIN index are shown correspondingly in Table 6.
ND-GAIN - показатели за уязвимост на здравния сектор 
ND-GAIN Vulnerability Indicators for the health sector
В допълнение, индексът ND GAIN оценява и готовността на здравния сектор да осъществи задвижване на инвестициите за адаптационни действия в частния и публичния сектор (Chen и колектив, 2015 г.). 
Additionally, ND-GAIN also assesses the health sector readiness to leverage private and public-sector investment for adaptive actions (Chen et al. 2015).
Показателите за подготвеност на здравния сектор, използвани от индекса ND-GAIN, са показани в таблица 7. 
The readiness indicators of the health sector used by ND-GAIN index are shown in Table 7.
ND-GAIN - показатели за готовност за здравния сектор 
ND-GAIN Readiness Indicators for the health sector
Оценката на уязвимостта на здравния сектор в България за 2015 г. към изменението на климата е 0.128 (0^1, по-високата стойност е по-добра) и класира страната на 51-во място сред 192 страни. 
The climate change vulnerability score of the health sector in Bulgaria for 2015 is 0.128 (0÷1, higher is better), ranking the country at 51st position among 192 countries.
Тя показва значително намаление от 1995 г. насам (фигура 7 по-долу). 
It shows a considerable decrease since 1995 (Figure 7 below).
Историческото развитие на тези оценки на показателите е показано на фигури 19 до 25 в приложение 4. 
The historic courses of these indicators' scores are shown in Figures 19 to 25 within Annex 4, respectively.
Оценката на готовност на България за справяне с изменението на климата за 2015 е 0,560 (0^1, по-ниската стойност е по-добра), която я класира на 54-то място сред 185 страни. 
The climate change readiness score of Bulgaria for 2015 is 0.560 (0÷1, lower is better), ranking the country at the 54th position among 185 countries.
Оценката за готовност включва оценка за икономическа готовност (0,646), оценка за управленска готовност (0,507) и оценка за социална готовност (0,528). 
The readiness score includes the economic readiness score (0.646), governance readiness score (0.507), and social readiness score (0.528).
Тя показва значително увеличение от 1995 г. насам (фигура 8). 
It shows a considerable increase since 1995 (Figure 8).
Хронологично, развитието на оценката за готовност е показано съответно на фигури 26, 27 и 28 в приложение 4. 
The historic courses of readiness' scores are shown in Figures 26, 27, and 28 within Annex 4, respectively.
Препоръки към раздел 1.3: 
Recommendations related to section 1.3:
A. Провеждане на изследване за България върху здравните проекции на климатичните промени. 
Conduction of a study on health projections of the climate change for the territory of Bulgaria.
B. Изследване на неизвестностите в България, свързани с адаптиране на здравето към изменението на климата. 
Research of uncertainties in Bulgaria for health adaptation to climate change.
C. Определяне на суб-национално ниво на уязвимостта на здравния сектор в България. 
Determination of health sector vulnerability at the sub-national level in Bulgaria.
Оценка на уязвимостта на здравния сектор в България 
Vulnerability score of health sector in Bulgaria
Многобройните, здравно въздействащи фактори на променящия се климат в България най-общо могат да се причислят към две обширни групи: внезапни (emergency като бури, наводнения, пожари) и постепенно възникващи (като промени в топлинновлажностните, валежните и соларните условия). 
The numerous, health-influencing factors of the changing climate in Bulgaria can generally be attributed to two broad groups: sudden (such as storms, floods, fires) and gradual, emerging (as changes in heat-humidity, precipitation, and solar conditions).
Климатично обусловените здравни ефекти засягат по-силно уязвимите групи от населението - деца и възрастни, хора с хронични заболявания, хора с нисък социалноикономически статус - такива, живеещи в бедност, или такива, с вредни лични навици (употреба на алкохол, наркотици, тютюн). 
Climate-related health mostly effects affect the more vulnerable groups of the population - children and adults, people with chronic illnesses, people with a low socioeconomic status, those living in poverty or those with harmful personal habits (use of alcohol, drugs, tobacco).
В България през последните десетилетия се наблюдават тенденции на застаряване и обедняване на населението, и по повечето от тези показатели за уязвимост страната е в по-неблагоприятна позиция спрямо много от страните в Европейския Съюз. 
In Bulgaria, over the last decades, aging and impoverishment trends have been observed, and for most vulnerability indicators, the country is in a less favorable position than many of the countries in the European Union.
Здравната уязвимост на страната към климатичните промени нараства и поради някои характеристики на здравния сектор. 
The health vulnerability of the country to climate change is also rising because of some features of the health sector.
Необходимо е оптимизиране на здравната инфраструктура и структура, повишаване на разбирането и компетенциите на здравния персонал относно въздействието на климатичните промени върху здравето на човека, въвеждане на тази тема в обучителните програми на висшите и полувисшите медицински училища в страната. 
It is necessary to optimize the health infrastructure and structure, increase understanding and competencies of health personnel on the impact of climate change on human health, introduce the topic in training programs of universities and colleges in medical schools in the country.
Наред с това, необходимо е задълбочаване на познанията и оценките за проявите на климатичните промени в България, за механизмите на въздействието им върху човешкото здраве, и за социално-икономическите и демографските параметри на уязвимостта в страната, в едромащабен план. 
Furthermore, it is necessary to deepen the knowledge and assessment of the manifestations of climate change in Bulgaria, the mechanisms of their impact on human health and socioeconomic and demographic parameters of vulnerability, through a large-scale plan.
Базова линия - политически контекст 
Baseline - Policy Context
Защитата на човешкото здраве е въпрос, който надхвърля институционални, научни, и политически граници. 
Protecting human health is an issue that crosses institutional, scientific, and political boundaries.
Многостранна и пълна защита на общественото здраве без сътрудничество между институциите и организациите на всички нива - локално, регионално и национално, не е по силите на една отделна политическа, или институционална структура.. 
No single institution at the local, regional, or national level can fully protect public health without cooperation from other institutions.
И нито една отделна научна област не е в състояние да реализира всички аспекти на проучване, за да постигне всеобхватно разбиране относно последиците за здравето от глобалното изменение на климата; такова начинание изисква широк, трансдисциплинарен изследователски подход. 
In addition, no single scientific field can accomplish all aspects of the research needed to understand the human health consequences of global climate change; such an endeavor will require a broad-based, trans-disciplinary research portfolio.
В нашето глобално общество, с високо интегрирани дейности в световен мащаб, нито една държава не може да бъде единствено отговорна за справяне със здравните последици от глобалното изменение на климата. 
And in our global society, the highly integrated activities of individuals around the world mean that no one country can be solely responsible for addressing the health impacts of global climate change.
В процеса на създаване на Националната стратегия за адаптиране към промените на климата става ясно, че идентифицирайки изследователските нужди, мобилизирайки и създавайки експертиза, ресурси, инструменти и технологии за тяхното удовлетворяване, както и превръщайки тези усилия в решения за осигуряване на адаптацията на човека към променената му среда, опазването на общественото здраве ще изисква сътрудничества от безпрецедентен мащаб. 
Through the process of developing this paper, it rapidly became clear that identifying research needs; mobilizing and creating the expertise, resources, tools, and technologies to address them; and translating these efforts into solutions that will enable human adaptation to the changing environment while protecting public health will require collaborations on an unprecedented scale.
Състояние на осведомеността 
State of awareness
В началото на 1990-те нивото на разбирането за здравните рискове вследствие глобалното изменение на климата беше все още твърде ниско. 
In the early 1990s, there was little awareness of the health risks posed by global climate change.
Този факт отразяваше общата липса на разбиране относно това как нарушаването на биофизичната и екологичната системи би могло да засегне здравето в дългосрочен план. 
This reflected a general lack of understanding of how the disruption of biophysical and ecological systems might affect the longer-term wellbeing and health of populations.
Съществуваше все още недостатъчна осведоменост относно това, че измененията в различни елементи на природната система - климатични условия, запаси от биоразнообразие, екосистемна производителност и т.н. - са потенциално важни за човешкото здраве. 
There was little awareness that changes in particular nature objects - climatic conditions, biodiversity stocks, ecosystem productivity, and so on - were of potential importance to human health.
Тази осведоменост се изчерпваше с оскъдно препращане към здравните рискове, отразени в съответни изследвания, политики, законодателства, публикации и други документи. 
This was reflected in the meagre reference to health risks in the corresponding research, policy, legislative, and other publications and documents.
Първият основен доклад на Междуправителствения панел по изменение на климата към Организацията на обединените нации (ООН), публикуван през 1991 г. принципно не включва здравна тематика. 
The first major report of the United Nations (UN) IPCC, published in 1991 did not concern the health topic, in general.
Впоследствие ситуацията постепенно започна да се променя. 
Subsequently, the situation has changed.
Вторият оценъчен доклад на IPCC (1996 г.) посвещава цяла глава на потенциалните рискове за здравето, а следващите доклади задълбочават знанието за въздействията на климатичните изменения върху човешкото здраве. 
The IPCC Second Assessment Report (1996) devoted a full chapter to the potential risks to health, and the subsequent reports deepen the knowledge over the climate change impacts on the human health.
Понастоящем, когато хората вече осъзнават климатичната заплаха за човешкото здраве, все още е необходимо да се дефинират начините за ефективно образоване и организиране на обществото, така че то да бъде в състояние да отговори на тези заплахи. 
Nowadays when people understand that climate change threatens human health there is still the need to determine how to effectively educate and organize the public to respond to climate change.
Тази задача се усложнява допълнително от факта, че различните аудитории на обществото се отнасят по различен начин към въпроса за изменението на климата (Maibach и колектив, 2009 г.). 
This is complicated additionally by the fact that various audiences within the public respond to the issue of climate change each in their own distinct way (Maibach et al. 2009).
За асимилирането на този въпрос по най-подходящ и ефективен начин от всяка една аудитория е необходимо провеждане на целенасочени изследвания за адаптиране на посланията и подходите за разпространяване на информация и за образоване по въпросите на изменението на климата. 
Research is needed that will aid climate change communicators and educators in adapting their messages and approaches to most appropriately and effectively reach and be assimilated by each audience.
Ефективна комуникация по тези въпроси е необходима не само с широката общественост, но и с всичките три основни заинтересовани страни в здравния сектор държавни, частни и граждански. 
In addition to the public, all the three main stakeholder forces in the health sector - public, private, and civil actors - also require effective communication on issues of climate change.
Комуникацията по въпросите на риска е сложен, мултидисциплинарен и развиващ се процес. 
Stakeholders should be engaged throughout an assessment process.
Често информацията трябва да бъде адаптирана към специфичните нужди на риск-управляващите в специфични географски райони и демографски групи. 
Often information has to be tailored to the specific needs of risk managers in specific geographic areas and demographic groups.
Това изисква тясно взаимодействие между хората, доставящи информация и тези, които се нуждаят от нея за вземането на решения. 
This requires close interaction between information providers and those who need the information to make decisions.