natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Докладът е част от набор от девет отраслови доклада за оценка, разглеждани в рамките на Програмата за подпомагане на адаптирането към климата за България, която ще формира основата за националната стратегия и план за действие за адаптиране към изменението на климата. 
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan (NCCAS).
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори, и е разделен на три части: (1) част първа от доклада (глава 1) се съсредоточава върху оценката на рисковете и уязвимостта на изменението на климата; (2) част втора включва анализ на празнотите в политическия, правния и институционалния контекст (глава 2); и (3) част трета се фокусира върху идентифицирането и приоритизирането на опциите за адаптиране (глава 3). 
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: (a) part one of the report (Chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment; (b) part two comprises a gap analysis of the policy, legal and institutional context (Chapter 2); and (c) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Тази секторна оценка бе проведена през март - ноември 2017 г. като комбинация от количествен и преди всичко качествен анализ. 
This sector assessment was carried out during March - November 2017, as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Докладът използва термините и определенията за вариантите за риск, уязвимост и адаптиране, въведени от AR5 на WGII (IPCC 2014 г). 
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by Working Group II (WGII), Assessment Report 5 (AR5) (IPCC 2014).
Рискът от свързаните с климата въздействия е резултат от взаимодействието на рисковете, свързани с климата, с уязвимостта и излагането на опасностите. 
Risk of climate-related impacts results from the interaction of climate-related hazards with vulnerability and exposure.
Промените в климатичната система (лявата страна на фигура 4) и социално-икономическите процеси, включително адаптиране и смекчаване (дясната страна на фигура 4), са двигатели на рисковете, излагането на опасности и уязвимостта. 
Changes in both the climate system (left side in Figure 4) and socio-economic processes, including adaptation and mitigation (right side in Figure 4) are drivers of hazards, exposure, and vulnerability.
Когато бъдат правилно идентифицирани и приложени своевременно, уязвимостта, рискът и / или излагането на опасности ще бъдат намалени, като по този начин рискът ще бъде смекчен. 
When they are properly identified and implemented on time, vulnerability, hazards and/or exposures will be reduced, thus mitigating risk.
Оценка и анализ на рискове и уязвимост 
Risk and Vulnerability Assessment and Analysis
Тази глава представя контекстуална информация за туристическия сектор в България и неговата зависимост и уязвимост към изменението на климата (ИК). 
This chapter provides contextual information about Bulgaria's tourism sector and its climatic dependency and vulnerability.
Тя започва с обзор на характеристиките на сектора и разглежда минали и настоящи метеорологични явления и въздействието им върху него. 
It starts by exploring the sector characteristics and then looks at the past and present weather-related events and their impact on the sector.
В последната част се изследва уязвимостта на сектора при различни климатични сценарии и са набелязани приоритетни области за действие. 
The last part of the chapter examines sector vulnerabilities under scenarios of climate change.
Туризмът е изключително важен двигател за икономиката на България, със значителен принос към брутния вътрешен продукт (БВП) и заетостта в страната. 
Tourism is a critical economic driver for Bulgaria with a substantial contribution to the country's gross domestic product (GDP) and employment.
Корените на туризма в България са положени още в края на 19-ти век с изграждането на плажове и свързаните с тях съоръжения в района на Варна, създаването на планинския курорт Боровец и основаването на Българския туристически съюз. 
Tourism roots in Bulgaria go back to the end of the 19th century with the development of beaches in the Varna area and related facilities, the establishment of the Borovets mountain resort, and the founding of the Bulgarian Tourist Union.
Международният туризъм бележи оживление през 60-те години на миналия век, когато България се появява на международния пазар като типична дестинация, предлагаща слънце, пясък и море, включително значително увеличение на вътрешния социален (субсидиран) туризъм. 
The boom in international tourism took place in the 1960s, when Bulgaria appeared on the international market as a typical sun, sand, and sea destination, complemented by a significant increase in domestic social (subsidized) tourism.
За по-малко от 30 години (между 1963 г. и 1990 г.) броят на международните посетители е нараснал от 414 хил. на 10,3 милиона. 
In less than 30 years (between 1963 and 1990) the number of international visitors rose from 414,000 to 10.3 million.
Броят на туристите (без транзитните) се е увеличил от 233 хил. на 5,2 милиона (Kazachka и Marinov, 2003 г.). 
Tourist numbers (transit excluded) rose from 233,000 to 5.2 million (Kazachka and Marinov 2003).
Ускореното развитие на международния туризъм било силно насърчавано от държавното управление. 
The accelerated development of international tourism was strongly fostered by the central government.
Въпреки че темповете на растеж намаляват след средата на 70-те години на миналия век, количественият връх в развитието на туризма е достигнат в края на 80-те години на ХХ век. 
The growth rates decreased after the mid-1970s, nevertheless the quantitative peak in tourism development was reached at the end of the 1980s.
През 1988 г. капацитетът за настаняване е бил близо 600.000 легла. 
In 1988, the accommodation capacity was nearly 600,000 beds.
Броят на нощувките достигнал 60 милиона (1/3 от тях на международни посетители). 
The number of overnights reached 60 million (one third of them by international visitors).
150.000 души били заети в туризма (1/3 от тях целогодишно). 
Nearly 150,000 people were employed in tourism (one third of them all year-round).
Всички други сектори допринасят по-малко за БВП от туризма. 
All other sectors contribute less to GDP than tourism.
Приносът на туристическия сектор към заетостта се е увеличил от 5% през 1998 г. до 11,1% през 2015 г. (фигура 5). 
The tourism sector's employment contribution has increased from 5 percent in 1998 to 11.1 percent in 2015 (Figure 5).
Според ССПТ (WTTC 2017 г.), през 2017 г. той е спаднал до 10,6%, а общият принос на туризма към БВП е само 4,9%. 
According to WTTC (2017), in 2017, it dropped to 10.6 percent and the total tourism contribution to GDP is only 4.9 percent.
Това поставя България пред Чешката република, Словакия и Румъния, но след Хърватия, Гърция и Албания. 
This puts Bulgaria ahead of the Czech Republic, Slovakia, and Romania, but behind Croatia, Greece and Albania.
Икономическо значение на туризма в България 
Economic importance of tourism in Bulgaria
Търсене на туристически услуги 
Figure 6.
Преобладаващата част от чуждестранните туристи в България са посетители с цел почивка и ваканция, и транзитно преминаващи, като има и малък брой посещения с цел бизнес и гостуване на приятели и роднини (VFR) (фигура 6). 
Tourism to Bulgaria is dominated by holiday and transit visitors, with just a small number of business and visiting friends and relatives (VFR) visitors (Figure 6).
През 2016 г. броят на чуждестранните посетители е достигнал 10,6 милиона души, от които 5,1 Източник: НСИ 2015 г милиона са посетили страната с цел почивка и ваканция. 
In 2016, international visitors reached 10.6 million of which 5.1 million were on holiday for recreational purposes.
По приблизителни оценки 3,4 милиона българи са пътували в страната си, като тенденцията е броят им да се нараства в бъдеще поради по-чести пътувания (Vodenska и Assenova 2011 г.). 
Domestic tourists are estimated at 3.4 million, which tends to increase in the future due to more frequent trips (Vodenska and Assenova 2011).
Актуализираната Национална стратегия за устойчиво развитие на туризма в Република България 2014-2030, приета през месец януари 2018 г., предвижда следния ръст в някои туристически индикатори6 (таблица 1): 
The updated National Strategy for Sustainable Tourism Development in the Republic of Bulgaria 2014-2030, approved in January 2018 forecasts the following growth in various tourism indicators (Table 1):
Прогноза на някои туристически индикатори в България 
Forecast of certain tourism indicators in Bulgaria
Основният пазар за българския туризъм е ЕС (фигура 7). 
The major market for Bulgarian tourism is the European Union (EU) (Figure 7).
Другите пазари включват други европейски страни, отвъдморските Израел, САЩ и Япония, и държави в други части на света. 
Other markets are other European countries, Israel, the United States, and Japan and the rest of the world.
От 2000 г. насам първите пет международни туристически пазара за България са Румъния, Гърция, Германия, Македония и Русия. 
Since 2000, the top five international tourist markets for Bulgaria were Romania, Greece, Germany, the Former Yugoslav Republic of Macedonia (FYR of Macedonia) and the Russian Federation.
Основният мотивиращ фактор за румънския и германския пазари са евтините пакети за морски и ски туризъм, докато посетителите от Гърция и Македония идват в страната по други причини гостуване на приятели и роднини, бизнес, пазаруване и т.н. 
The Romanian and German markets were motivated primarily for low-cost packaged seaside and ski tourism, whereas visitors from Greece and FYR of Macedonia came for other reasons - VFR, business, shopping, and so on.
Важно е да се отбележи, че България привлича туристи с по-ниски средни доходи и в по-зряла възраст. 
It is important to note that Bulgaria tends to attract lower-middle-income and older visitors.
През 2016 г. средната възраст на българското население е 42,4 г. и тенденцията е възрастта на вътрешните туристи да се увеличава в бъдеще. 
In 2016, the median age of the Bulgarian population was 42.4 years and the age of domestic tourists is tending to rise in the future.
Неофициални данни сочат, че международните туристи стават още по-възрастни. 
Anecdotal evidence suggests that international tourists are tending to get even older.
Това се дължи главно на факта, че българският туристически продукт е предимно с по-ниска цена и привлича както пенсионери, така и хора с по-нисък от средния социалноикономически статус7. 
This is caused mainly by the fact that the Bulgarian tourist product is predominantly lower cost and attracts both pensioners and people from the lower-than-average socio-economic status.
Всичко това прави посетителите по-уязвими към свързаните с климата рискове (високите летни температури и изключително горещите дни не са безопасни за възрастни хора) (Gossling и колектив, 2012 г.). 
All this is making visitors more vulnerable to climate related risks (high summer temperatures and extremely warm days are not comfortable for elderly people) (Gössling et al. 2012).
Бюджетните туристи са също и по-чувствителни към промени в цените, до каквито може да се очаква да доведат политиките за ограничаване на ИК (данъци или мита върху изкопаеми горива) (Scott и колектив, 2016 г.). 
Budget tourists are also more susceptible to cost changes, which can be expected because of mitigation policies (taxes or duties on fossil fuels) (Scott et al. 2016).
Повече от 90% от международните туристи отсядат в места за настаняване на морския бряг или в планински курорти за зимния сезон. 
More than 90 percent of international tourists stay in commercial accommodations on the coast or in mountain resorts for the winter season.
Трябва да се отбележи, че официалната статистика на НСИ обхваща само места за настаняване с над 10 легла като по този начин са изключени не-малка част от категоризираните места за настаняване (напр. частни квартири, къщи за гости и т.н). 
It has to be noted that the official NSI statistics encompass only accommodation establishments with more than 10 beds thus leaving out a substantial portion of the categorized accommodation, such as. private rooms and guest houses.
Данните от осемте официално обявени курорта - шест морски и два планински курорта - показват, че 95,2% от приходите идват от морските курорти8. 
The data from the nine officially declared resorts in Bulgaria - seven sea side and two mountain resorts - show that 95.2 percent of the revenues come from the seaside resorts.
Моделът на поведение, свързан с избора на настаняване е посочен в приложение 4 (Модел на поведение на международните туристи във връзка с избора им на настаняване). 
The behavioral pattern related to accommodation choices is given in Annex 4 (Behavioral Pattern of International Tourists Related to their Accommodation Choice).
8 И двата показателя нарастват с времето, но все още са незадоволителни. 
8 Both indicators have been increasing over time but are still not satisfactory.
Ниската средна продължителност на престоите се дължи на големия процент транзитни пътници, а причината за сравнително ниските дневни разходи е в липсата на качествени допълнителни услуги в туристическите оферти. 
The low average stay is due to the great percentage of transit travelers and the reason for the relatively low daily expenditure is the lack of quality additional services in tourism offers.
Сезонността е ясно изразена, като броят на посещения и нощувки на международни туристи е най-висок през месеците юли и август (фигура 8). 
Seasonality is quite pronounced with the highest number of international arrivals and overnights in July and August (Figure 8).
Туристическата статистика обхваща поотделно само осем курорта в България (2 планински и 6 морски). 
Tourism statistics cover only eight resorts in Bulgaria (two mountain and six seaside).
Предлагане на туристически услуги 
Tourism Supply
Периодът съвпада също с процеса на начално натрупване на капитали в България. 
The period also coincides with the initial accumulation of capital in Bulgaria.
След 2007 г. пазарът се променя в посока строителство на по-семпли и по-малки заведения за настаняване - семейни хотели, къщи за гости, и т.н. 
After 2007 the market changed to the construction of simpler and smaller accommodation establishments - family hotels, guest houses, and so on.
Понастоящем (2016 г.) има 3.331 места за настаняване с общ леглови капацитет от 328 264 легла в места за настаняване с над 10 легла. 
There are currently (2016) 3,331 accommodation properties with a total bed capacity of 328,264 in accommodation establishments with over 10 beds.
30,2% от всички места са една или две звезди, 29,2% са три звезди, а 40,6% (главно в морски и планински курорти) са четири и пет звезди. 
A total of 30.2 percent of all accommodation is one and two star, 29.2 percent is three star and 40.6 percent (mostly in sea and mountain resorts) is four and five star.
Резултатите за приходите на база легло/нощ сочат, че българските курорти приемат туристи, които не могат да си позволят големи разходи. 
Results for revenue per bed per night indicate that Bulgarian resorts receive low spending tourists.
Въпреки високия процент на туристи, които отсядат в четири- и пет-звездни хотели, те харчат малко пари за настаняване на място, тъй като тези разноски се плащат предварително на международните туроператори в техните страни. 
Despite the high percentage of tourists staying in four and five-star hotels they spend little money on accommodation in the country because these costs are paid beforehand to the international tour operators in their countries.
Цените за настаняване в предлаганите в чужбина туристически пакети не отразяват в пълна степен високата категория на мястото за настаняване. 
The accommodation costs in the offered tourist packages abroad do not reflect the high accommodation category to the full extent.
Годишната заетост е доста ниска - тя е паднала от 60% през 1990 г. до 30% през 2010 г. - фигура 9. 
Yearly occupancy is quite low - it has dropped from 60 percent in 1990 to 30 percent in 2010 - Figure 9.
Една от причините за това е рязкото увеличение на общия брой на леглата. 
One of the reasons for this is the sharp increase in the overall number of beds.
Заетостта на легловата база през 2016 г. е 41% (НСИ, 2017 г.), така че може да се очаква наблюдаваната от 2010 г. насам възходяща тенденция вероятно да продължи. 
In 2016 the occupancy was 41 percent (NSI 2017) so a potential upward trend since 2010 can be anticipated.
Предлагането на туристически услуги е силно пространствено концентрирано. 
The tourism supply is highly spatially concentrated.
Повече от две трети (2/3) от общия леглови капацитет са съсредоточени на Черноморието, в районите на Бургас и Варна - 135 368 легла (2016 г.)9. 
More than two thirds of the total bed capacity are concentrated on the Black Sea coast, in the Burgas and Varna regions - 135,368 beds (2016).
Повече от 2/3 от международните посещения през 2016 г. са регистрирани в морски (1 858 133) и планински (279 501) курорти. 
More than two thirds of international arrivals in 2016 are registered in seaside (1,858,133) and mountain (279,501) resorts.
Този факт излага инфраструктурата в тези райони на голямо напрежение. 
This fact puts a high strain on the infrastructure in these areas.
В България са много популярни пакетите „ол инклузив“, които предлагат безплатни напитки и храна местно производство във всички заведения денонощно. 
Very popular in Bulgaria are the all-inclusive packages where free domestic drinks and food are offered in all establishments around the clock.
Всички туристически съоръжения и развлечения също са безплатни. 
All tourism facilities and entertainments are also free of charge.
Политиката на министерството на туризма ще е за привличане на по-платежоспособни туристи и предлагане на висококачествен туристически продукт. 
The policy of the Ministry of Tourism (MT) will be directed toward attracting more solvent tourists and offering high quality tourist products.
Типичният зимен пакет също включва настаняване + BB, HB или FB, безплатно ски оборудване, гардероб и съблекални, безплатни места за паркиране, а понякога е включен и ски учител. 
The typical winter package also includes accommodation plus BB, HB, or FB, free-of-charge ski-equipment, cloak and changing rooms, free parking spaces, and sometimes a ski-instructor.
Концепцията „ол инклузив“ е същата като при летните пакети. 
The all-inclusive concept is the same as for the summer packages.
Туризмът в България е доминиран от морските курорти в крайбрежните общини, ограничен брой международно признати ски курорти (три) и СПА курорти (четири), и двете общини на най-големите градове (София-град и Пловдив) с развит делови и културен туризъм. 
Tourism in Bulgaria is dominated by seaside resorts in coastal municipalities, with a limited number of internationally recognized ski resorts (three) and spas (four) and two municipalities of the largest cities (Sofia and Plovdiv) with developed business and cultural tourism.
В тях се концентрира 90% от туристическото развитие (измерено по различни показатели). 
These resorts concentrate around 90 percent of tourism development (measured by various indicators).
Само осемте национални курорта, обявени през 2005 г., генерират почти 60% от реализираните нощувки и приходи, и 78% от реализираните от чуждестранни граждани нощувки. 
The eight national resorts, announced in 2005, generate almost 60 percent of the total number of bed nights and the total revenue and 78 percent of the bed nights by international visitors.
Разпространение на видовете туризъм 
Figure 10.
Няма данни за начина, по който международните посетители пристигат в България. 
There is no data about the way international visitors arrive in Bulgaria.
Оценките сочат, че мнозинството от туристите (масов туризъм) пристигат по въздух. 
Estimates suggest that most tourists (mass tourism) fly in by plane.
Има няколко основни летища в най-големите български градове - София, Пловдив във вътрешността на страната, и крайбрежните Варна и Бургас. 
There are several major airports in the biggest Bulgarian cities - Sofia and, Plovdiv in the inner parts of the country and Varna and Burgas at the seaside.
Българските медии съобщават, че броят на обслужените на летище „София“ пътници през март 2017 г., е бил с 52% по-голям спрямо този през март 2016 г.11 (вж. приложение 4 [Летище София съобщение до медиите]). 
Bulgarian media inform that the number of passengers handled at Sofia airport in March 2017 increased by 52 percent compared with March 2016 (Annex 4 [Sofia Airport - Press Release]).
Докато причините за този ръст в броя на пристигналите по въздух туристи са неясни, данните на министерството на транспорта показват, че броят на пристигналите по въздух (вкл. чуждестранни и български граждани) е нараснал от 3,2 милиона през 2010 г. до 3,9 милиона през 2015 г.12. 
While the reasons for this growth in arrivals are unclear, data from the Ministry of Transport show that the number of arrivals by air (both international and domestic) increased from 3.2 million in 2010 to 3.9 million in 2015.
И тук са основните транспортни предизвикателства - пътната мрежа не е добре развита, някои от основните магистрали са все още в процес на изграждане. 
The main transportation challenges faced here are that the road network is not well developed and, that some of the main highways are still under construction.
Единствената напълно завършена магистрала свързва столицата София с морския град Бургас на Южното Черноморие. 
The only completely ready highway connects the capital Sofia with the sea city of Burgas at the southern Black Sea side.
Сегашните възможности и предизвикателства пред туризма в България могат да бъдат обобщени както следва: 
The current opportunities and challenges of tourism in Bulgaria can be summarized as follows:
Туристическата индустрия на България е силно зависима от метеорологичните условия и е изключително сезонна. 
Bulgaria's tourism industry is highly weather-driven and extremely seasonal.
Особено уязвими са двата най-развити вида туризъм - дъждовното лято ще засегне плажния туризъм и нивото на заетост на легловата база в морските курорти, докато липсата на сняг може да окаже сериозен отрицателен ефект върху приходите от ски туризма13. 
Particularly vulnerable are the two most developed tourism types - a rainy summer will affect beach tourism and occupancy rates at seaside resorts, whereas a lack of snow can have a severe impact on the revenues from ski tourism.
България е уязвима също към свързаните с ИК рискове, произтичащи от екстремни явления като горещи вълни, изключително интензивни валежи и наводнения в крайбрежната зона (Kreft и колектив, 2016 г.). 
Bulgaria is also vulnerable to climate change-related risks stemming from extreme events such as heat waves, extreme rainfall events, and coastal flooding (Kreft et al. 2016).
Това са явления, които не могат да бъдат предвидени и тъй като могат да засегнат значително туристическите дейности, те ще имат отражение върху краткосрочните пътувания (дневни екскурзии и кратки почивки), по-ранните отпътувания (туристите се завръщат по домовете си), както и върху избора на дестинация за по-дълъг престой. 
These are events that cannot be foreseen, and that can significantly affect tourist activities, will have repercussions for short-term travel behavior (day trips and short breaks), earlier departures (visitors returning home), and longer-term destination choice.
През последните години България е изложена на по-чести екстремни метеорологични събития, като бури, включително торнада, и свързани с тях явления, като продължителни и интензивни валежи, водещи до наводнения. 
In recent years, Bulgaria has been subject to more frequent extreme weather events such as storms, including tornadoes, and associated phenomena such as prolonged and intense rainfall leading to floods.
Екстремните събития включваха също градушки и горещи вълни. 
Extreme weather also included hail events and heat waves.