natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• "Подобряване и разширяване на мрежата за наблюдение на водните ресурси, водната инфраструктура и използването на вода" - 9,7 
‘Upgrade and extend the monitoring network of the water resources, the water infrastructure and use' - 9.7
• "Преминаване към управление на горския фонд, което отчита фактора води" - 1,92 
‘Shift to water sensitive forest management' - 1.92
• "Експлоатация на водната инфраструктура за повишаване на устойчивостта спрямо изменението на климата за всички потребители и сектори" - 1,3 за едно проучване и 23,9 за друго проучване 
‘Operate water infrastructure to increase resilience to climate change for all users and sectors' - 1.3 for one study and 23.9 for another study
• "Намаляване на водопотреблението чрез контролиране на течове, реализиране на програми за пестене на вода, каскадно и повторно използване на вода" - 9,7 
‘Reduce demand by controlling leaks, implementing water-saving programs, cascading and reusing water' - 9.7
Следва да се отбележи също, че в представените по-долу оценки са взети предвид само вариантите за адаптиране, включени в Националния план за действие за адаптиране към изменението на климата. 
It should also be noted that only adaptation options included in the National Climate Change Adaptation Action Plan are taken into account in the estimates presented below.
Като се има предвид, че водата е природен ресурс, ползите, получени в резултат на прилагането на вариантите за адаптация, са най-добре илюстрирани чрез количественото определяне на спестените разходи в основните показатели за ефективност (Обща добита вода, Обща използвана вода от секторите и др.). 
Considering that water is a natural resource, benefits gained as a result of the implementation of adaptation options are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (Total abstracted water; Total water used by sectors; and others).
Като се има предвид сложното въздействие на предложените мерки за адаптиране върху водния сектор, те не бяха отделно количествено определени в настоящия АРП. 
Having in mind the complex impact of the proposed adaptation measures on the water sector, these were not separately quantified in the current CBA.
Нетната настояща стойност (ННС) в таблица 33 илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на изпълнените мерки за адаптиране, докато икономическата ефективност определя количествено ползите, постигнати във връзка с необходимите инвестиции/разходи. 
The net present value (NPV) in Table 33 illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.
При оптимистичния сценарий прогнозният паричен поток в ННС е 86,0 милиона евро при +2°C сценарйй и 114,8 милиона евро при +4°C сценарий. 
Under the optimistic scenario, the projected cash flow in NPV is €86.0 million under the +2°C scenario and €114.8 million under the +4°C scenario.
Дори при песимистичния сценарий бъдещият паричен поток в ННС се очаква да възлезе на 61,6 милиона евро при +2°C и 82,5 милиона евро при +4°C. 
Even under the pessimistic scenario, the future cash flow in NPV is projected at €61.6 million at +2°C and €82.5 million at +4°C.
53 При реалистичния сценарий +2°C съотношението полза/разход е €29,2 (т.е. ползите, постигнати за изразходвано евро) и €38,71 при реалистичен сценарий +4°C. 
Under the +2°C realistic scenario, the benefit/cost ratio is €29.2 (that is, the benefits achieved per Euro spent), and €38.71 under the +4°C realistic scenario.
Ползата е по-висока при повишаване на температурата +4°C. 
The benefit is higher at +4°C temperature rise.
В този случай ползата е 44,89 евро за всяко евро инвестиция при оптимистичния сценарий и 32,54 евро за всяко евро инвестиция при песимистичния сценарий. 
In that case, the benefit is €44.89 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €32.54 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
По-висок ефект от инвестициите се наблюдава при сценария +4°C, тъй като средната температура на въздуха през периода 1991-2015 г. вече се е увеличила с +1,6°C. 
A higher effect of investments is observed under the +4°C scenario because the average air temperature during 1991-2015 has already increased by +1.6°C.
Така, към този момент, нивото на сценария +2oC вече е почти достигнато. 
Thus, to date, the level of the +2oC scenario has already almost been reached.
Ефектите от предприемането на мерки за адаптиране ще бъдат спестени разходи в резултат на намалената потенциална вреда за водните ресурси, причинена от изменението на климата. 
Effects of taking adaptation measures will be cost savings as a result of decreased potential damage on water resources caused by climate change.
ННС за всички сценарии за климата е положителна и висока, което показва, че изпълнените мерки за адаптиране са благоприятни в краткосрочен и дългосрочен план, независимо от промените в температурата и колебанията в валежите. 
The NPV for all climate scenarios is positive and high, indicating that the implemented adaptation measures are beneficial in the short- and long-term, independently of changes in temperature and fluctuations in precipitation.
Оценката показва, че мерките за адаптиране допринасят за намаляване на разходите поради избягване на загубите, произтичащи от намаляването на общата използвана вода и общата добита вода. 
The assessment shows that adaptation measures contribute to reducing costs due to avoidance of losses deriving from decreased total used water and total abstracted water.
Взаимовръзките между различните сектори, както и тези в рамките на всеки отрасъл поотделно, трябва да бъдат възприети и управлявани адекватно54. 
The interdependencies between the different sectors, as well as within each sector, must be recognized and adequately managed.
Понякога те могат да причинят „каскаден срив“, ако повреда в един тип инфраструктура доведе до срив в следващия. 
They may sometimes result in ‘cascade failure' when the failure of one type of infrastructure leads to the failure of the next.
Отчитайки тази специфика, някои проучвания анализират транспортната, енергийната и водната инфраструктура като едно цяло и се опитват да разглеждат взаимовръзките по най-добрия начин (Dawson и колектив, 2016 г.).55 
In recognition of this, some studies analyze transport, energy and water infrastructure as a whole and attempt to best address the interdependencies (Dawson et al. 2016).
Редица въздействия на климатичните промени в други сектори могат да окажат влияние върху водния сектор. 
Several climate change impacts in other sectors can also affect the water sector.
В таблица 34 е обобщено как ефектите на климатичните промени в други сектори влияят благоприятно или неблагоприятно на водния сектор. 
A summary of how climate change effects in other sectors affect the water sector positively or negatively is presented in Table 34.
Подход на приоритизация 
Priority Setting Approach
Идентифицирането на опции за адаптация към климатичните промени е важна стъпка в процеса на изграждане на необходимата устойчивост към изменението на климата. 
Identification of CCA options is an important step in the process of establishing resilience to climate change.
Същевременно не може да се очаква, че всички идентифицирани опции могат да се приложат едновременно. 
However, it is not realistic to expect that all identified adaptation options can be implemented simultaneously.
Ето защо е необходима оценка на мерките, с цел определяне на реда на тяхното изпълнение. 
Therefore, adaptation options are normally scored to establish a priority order for their implementation.
В рамките на настоящия доклад и следвайки насоките на ЕС56, беше определен приоритетния ред на конкретно идентифицираните опции за адаптация в сектор „Води“. 
The framework of this report follows EU guidance, prioritizing the adaptation options specifically identified for the water sector.
Използван е опростен вариант на мултикритериен анализ (МКЛ). 
A basic version of the multi-criteria analysis (MCA) is used.
МКА е подход, но и набор от техники, който цели да предостави цялостна подредба на опциите, от найпредпочитани до най-малко предпочитани. 
MCA is an approach as well as a set of techniques, that aims at providing an overall ordering of options, ranging from the most preferred to the least preferred.
Той представлява метод за разглеждане на сложни проблеми, чието решение изисква постигането на съвкупност от финансови и нефинансови цели. 
It represents a way of looking at complex problems that are characterized by a mix of monetary and non-monetary objectives.
МКА разбива опциите на по-лесно управляеми елементи, като използва набор от критерии. 
MCA breaks down options into more manageable pieces by using a set of criteria.
Използваните в анализа две групи критерии са „Нетни ползи“ - подразделени на икономически, социални и екологични ползи, и „Рискове на изпълнение“ - подразделени на финансови, социални, институционални, технически и технологични рискове (таблица 35). 
The two groups of criteria used for the analysis were those of ‘Net Benefits' further broken down into economic, social, and environmental benefits, and ‘Implementation Risks' further broken down into financial, social, institutional, technical, and technological risks (Table 35).
Подходът позволява данните и преценката да се фокусират върху отделните елементи, които впоследствие се събират и се извършва претеглено осредняване, което дава обща оценка за дадена дейност. 
This approach allows data and judgements to focus on the separate pieces that are then reassembled to present a coherent overall picture.
Професионалният опит на поканените експерти от заинтересовани страни бе важен принос за извършването на МКА (т.е. „оценяване на различните опции за адаптация“). 
In carrying out the MCA (that is, ‘scoring the different adaptation options'), the meeting benefited from the presence of stakeholders with professional knowledge and experience in the sector.
Въпреки това, определянето на съответни приоритети на този етап следва да се разглежда като предварително и ориентировъчно по три основни причини. 
Nevertheless, this priority setting effort must be considered as indicative and tentative, for three main reasons.
Първо, приоритизирането е извършено в ранен етап от процеса на стратегическо планиране на мерките за адаптация към изменението на климата в сектора. 
First, the effort was carried out at an early stage in the process of developing a strategic view and planning of sector-specific CCA options.
Второ, не всички поканени да присъстват на срещата за приоритизиране взеха участие. 
Second, not all who were invited to the prioritization meeting attended.
И трето, за качествено оценяване на опциите е необходимо задълбочено познаване на информацията, която стои зад предложените конкретни мерки. 
And third, a broader understanding of underlying information and notions on the side of the stakeholders would be beneficial to allow them to make more founded scores.
Поради това, актуалният списък с приоритети служи единствено като първо приближение по отношение на основната посока на действия, които следва да се предприемат първи. 
Therefore, the current priority list only serves as a ‘first feel' about the main direction of actions to be taken first.
На по-късен етап трябва да се отдели допълнително внимание на приоритизацията на мерките както в този сектор, така и в другите оценявани сектори, които имат съществено значение за адаптирането на България към климатичните промени. 
At a later stage, further attention should be paid to the priority-setting process, both for this sector and across all economic sectors that play a role in the planning of Bulgaria's CCA actions.
Десетте основни приоритетни опции за адаптация (в низходящ ред на общо получения резултат) във водния сектор, които бяха предварително идентифицирани като ориентировъчни, са изброени в таблица 35: 
The ten main priority adaptation options (in descending order of total scores gained) that were tentatively and indicatively identified for the water sector are listed in Table 36.
Резултатите от АРП определят икономически най-ефективните действия за адаптиране и позволява класифицирането им. 
The results of the CBA identify the most economically efficient adaptation actions and allow for their ranking.
Предложените пет основни опции бяха избрани въз основа на: 
The suggested top five options were selected based on:
(1) работни срещи за приоритизиране със заинтересованите страни; 
(1) prioritization session with stakeholders;
(2) допълнителна обратна връзка от заинтересованите страни; 
(2) additional feedback from stakeholders;
(3) експертна оценка. 
(3) expert judgement.
Потенциално влияние на изменението на климата върху водния сектор в България 
Potential Climate Change Impacts on the Water Sector in Bulgaria
Общо описание 
1. General Description
Сектора на водите е сред най-важните сектори, където ефектите от изменението на климата стават много ясни, понякога и в крайности. 
The water sector is among the most important sectors where climate change effects become explicit, sometimes into extremes.
• Оцени параметрите на връзката между показателите за ефективност и показателите за изменението на климата за сектора води (температура +2°C и +4°C, както и промени във валежите). 
Estimate the parameters of a relationship between performance indicators and climate change indicators for the water sector (temperature + 2° C and +4°C, and precipitation changes).
• Разработване на модел за анализ на разходите и ползите (АРП) - оценка на разходите и ползите от адаптационните действия, като по този начин се измерва ефективността на инвестициите. 
Develop a CBA model - appraising the costs and benefits of adaptation actions, thus measuring the efficiency of investments.
Ефектите са изразени като намаляване на разходите поради взетите мерки. 
The effects are expressed as a decrease in costs because of measurers taken.
• Оценка и класиране на мерките за адаптация по отношение на икономическата ефективност. 
Evaluate and rank the adaptation options in terms of economic efficiency.
Ефектите върху климата се оценяват в интегриран модел за оценка, който съчетава регресионен (или чувствителен) анализ с АРП, т.е. оценява стойността на разходите и ползите от всяко действие за адаптиране - давайки нетна настояща стойност (ННС) - и сравнява разходите (инвестиционни разходи) и ползите (избегнати разходи). 
Climate effects were evaluated in an integrated assessment model, which combines a regression (or sensitivity) analysis with CBA, that is, assesses the value of the costs and benefits of each adaptation action - giving a net present value (NPV) - and compares the costs (investment expenditure) and benefits (costs avoided).
Разходите и ползите са представени в парично изражение, а за определяне на ННС на мерките за адаптация се използва дисконтов процент. 
Costs and benefits are expressed in monetary terms and a discount rate is used to determine the NPV of the adaptation measures.
58 Ефектът може да бъде положителен или отрицателен. 
The effect can be positive or negative.
Регресионният анализ беше използван за определяне на ефекта от климатичните променливи върху ефективността на показателите в сектор „Води“. 
Regression analysis was used to determine the effect of climatic variables on the performance of the water sector indicators.
Паричната стойност на ефектите е намалена с 4,5% за общественото финансиране и с 8% за частното финансиране. 
The monetary value of the effects was discounted by 4.5 percent for public funding and by 8 percent for private funding.
• Прогнозната стойност на тенденцията за всеки секторен показател въз основа на исторически данни (2008-2016 г.). 
The projected trend value of each sector indicator based on historical data (2008-2016).
Основните показатели за ефективността са: обща добивана прясна вода и обща използвана вода. 
The main performance indicators are: total abstracted fresh water and total water used.
• Прогнозите за климата (температура и валежи) бяха приложени към историческите различия в България (1991-2015 г.). 
Climate projection (temperature and precipitation) was applied to historical variances experienced in Bulgaria (1991-2015).
Входните данни за климатичните фактори се състоят от годишна температура (максимална, минимална и средна) и валежи (максимални, минимални и средни). 
The input data for climate factors consist of annual temperature (maximum, minimum, and average) and precipitation (maximum, minimum, and average).
• Беше използван основен сценарий за оценка на тенденциите в показателите за ефективност при сценариите от повишение на температурата с +2°C и +4°C. 
A baseline scenario is used to evaluate the development trend of the performance indicators under the +2°C and +4°C temperature rise scenarios.
• Ползите се определят като положителен ефект от прилагането на мерки за адаптиране към изменението на климата във водния сектор. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the water sector.
Резултатите показват, че съществува значителна негативна корелация между факторите за изменение на климата и показателите за ефективност, т.е. общата добита прясна вода и общата използвана вода. 
Results show that there is a substantial negative correlation between climate change factors and performance indicators, that is, total abstracted fresh water and total used water.
Валежите влияят върху сладководните ресурси, като по този начин засягат водния сектор. 
Precipitation influences on freshwater resources, thus affecting the water sector.
Очакваната връзка между общата използвана вода в сектора на селското стопанство и температурата и валежите е отрицателна, корелацията е значителна. 
The expected relationship between total used water in the agriculture sector and temperature and precipitation is negative, the correlation is significant.
Корелацията между общата използвана вода в промишлеността и температурата и валежите е съществена. 
The correlation between total used water in industry and temperature and precipitation is substantial.
Водният сектор е значително чувствителен към минималните колебания във валежите. 
The water sector is significantly sensitive to minimum fluctuations in precipitation.
Това означава, че при равностойни условия, в случай на суша, валежите ще имат посилен ефект върху общата използвана вода и общата добивана вода от температурата. 
It means that, under equal conditions, in case of drought, precipitation will have a stronger effect on the total use of water and total abstracted water than temperature.
Разходите за водата, използвана в промишлеността и домакинствата, се увеличават поради повишаването на температурата. 
The costs for water used in industry and households increase because of temperature rises.
Статистическата зависимост показва, че вариациите в общата добивана вода и общата използвана вода, причинени от климатичните променливи, не са значими. 
The statistic dependency shows that the variation in total abstracted water and total used water caused by climate variables is not significant.
Това означава, че няма ясна статистическа зависимост. 
It means that there is no explicit statistic dependency.
Важно е да се отбележи, че други фактори (икономически, социални, човешки и управленски) предизвикват промяна в показателите за ефективност. 
It is important to note that other factors (economic, social, human, and management) caused a variation in performance indicators.
Освен това оползотворяването на водата, повишаването на нуждите от вода, ефективността на напоителните системи, степента на изпаряване и други параметри определят търсенето на използвана вода. 
Additionally, water utilization, increasing water demands, efficiency of irrigation systems, the level of evapotranspiration, and other parameters identified the demand of water used.
Следователно статистическата зависимост между факторите на изменението на климата и показателите за изпълнение не може да бъде изрично изразена. 
Therefore, statistic dependency between climate change factors and performance indicators cannot be explicitly expressed.
Основният сценарий разкрива разходите, възникнали от прякото въздействие на изменението на климата върху водните ресурси. 
The baseline scenario reveals the costs derived from the direct impact of climate change on water resources.
Кумулативните ефекти за сектора, представени в таблица 40, показват разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани варианти за адаптиране) и сценариите за повишаване на температурата с +2°C и +4°C до 2050 г. 
The cumulative sector effects presented in Table 40 illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Разходите за покриване на загубите от намаление на общата използвана вода ще достигнат не по-малко от 8,7 милиарда евро при +2°C и дори повече от 17,5 милиарда евро при сценария +4°C до 2050 г. 
The costs for covering the losses from a decrease in total water used will add up to no less than €8.7 billion under the +2°C and even more than €17.5 billion under the +4°C scenario until 2050.
Очакваните кумулативни секторни ефекти, представени в горната таблица, показват, че по-високите температури намаляват общата използвана вода. 
The expected cumulative sector effects presented in the table above show that higher temperatures decrease the total water used.
Разходите в секторите на селското стопанство, горското стопанство и рибарството се очаква да нараснат. 
Expenditure in the agriculture, forestry, and fishing sectors are expected to increase.
Паричната стойност на загубите от "общо използвани води" е 20,9 милиарда евро при сценарий +2°C и 41,9 милиарда евро при сценарий +4°С. 
The monetary value of ‘total water used' losses is €20.9 billion at the +2°C scenario and €41.9 billion at the +4°C scenario.
Сектор селско стопанство ще бъде сериозно засегнат от покачването на температурата. 
The agriculture sector will be seriously affected by temperature rise.
Напоителните съоръжения могат да допринесат за смекчаване на загубите на използваната вода. 
Irrigation facilities can contribute to mitigate the losses of water used.
Повишените валежи ще намалят разходите за осигуряване на водните нужди на сектора. 
Increased precipitation will decrease the costs for securing the sector's water needs.
Земеделският сектор е силно чувствителен към добиването на прясна вода. 
The agriculture sector is highly sensitive to abstracted fresh water.
Паричната стойност на загубите на вода в промишлеността до 2050 г. се очаква да бъде 11,7 милиарда евро при +2°C и 23,5 милиарда евро при сценарий +4°С. 
The monetary value of the water losses in industry until 2050 is projected to be €11.7 billion under the +2°C, and €23.5 billion under the +4°C scenario.
Резултати от анализа на разходите и ползите 
Cost-benefit Analysis
Анализът на разходите и ползите за сектора се фокусира на оценката на меките мерки за адаптиране. 
The cost-benefit analysis for the sector focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Следва да се отбележи също, че в представените по-долу оценки се вземат предвид само вариантите за адаптиране, включени в Националния план за действие за адаптиране към изменението на климата. 
It should also be noted that only adaptation options included in the National Climate Change Adaptation Action Plan are taken into account in the estimates presented below.
Като се има предвид, че водата е природен ресурс, ползите, получени в резултат на прилагането на вариантите за адаптация, са найдобре илюстрирани чрез количественото определяне на спестените разходи в основните показатели за ефективност (Обща добивана вода, Обща използвана вода от секторите и др.). 
Considering that water is a natural resource, benefits gained as a result of the implementation of adaptation options are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (Total abstracted water; Total water used by sectors; and others).