natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В следващите няколко параграфа е представен подходът, чрез който се прави опит за оценка на мащаба на въздействието на изменението на климата върху благосъстоянието. 
The following few paragraphs present a welfare approach to help gauge the impact of climate change.
Фигура 26 представя очакваните загуби на благосъстояние при двата основни сценария, както и оптимистични и песимистични перспективи. 
Figure 26 presents estimated welfare losses for the two core scenarios along with both optimistic and pessimistic assumptions.
Като цяло резултатите показват, че пазарните ефекти от изменението на климата ще имат сходни последици за икономическото благосъстояние и за общите приходи, разходи и производство (с други думи - за БВП). 
In general, these results suggest that the market effects of climate change will have similar implications for economic welfare and for overall income, spending and production (or GDP, in short).
Така например БВП включва инвестиции, които водят до бъдещо потребление, както и държавни или публични разходи за стоки и услуги. 
For example, GDP includes investment, which yields future consumption and government or public spending on goods and services.
Благосъстоянието, според определението в GTAP, включва частно потребление на стоки и услуги, държавни покупки и множество други променливи. 
Welfare, as defined in the GTAP model, includes private consumption involving goods, services, government purchases, and a host of other variables.
Независимо от това, както е показано в панел Б на фигура 26, общите очаквани последици за благосъстоянието от изменението на климата варират от около 1 процент от БВП през 2050 г. при най-оптимистичния сценарий до около 3,5 процента при най-песимистичния сценарий. 
Nonetheless, as shown in panel B of Figure 26 the overall estimated welfare consequences of climate change range from about 1 percent of GDP in 2050 in the most optimistic scenario to about 3.5 percent in the most pessimistic scenario.
Промени в благосъстоянието поради изменението на климата в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата) 
Welfare changes due to climate change in comparison to the baseline without climate change
Влиянието, което шоковите въздействия от изменението на климата оказват върху благосъстоянието, изразено като процент от добавената стойност, може допълнително да се разложи на три компонента. 
The welfare impacts of the climate shocks, expressed as a percentage of value added, can be further decomposed into three components: direct impacts, efficiency changes, and ToT effects.
Фигура 27 илюстрира този вид декомпозиция за България. 
Figure 27 illustrates this decomposition exercise for Bulgaria.
Първият компонент съответства на прякото икономическо значение на прогнозираните климатични шокове. 
The first component corresponds to what can be called the direct impact of climate shocks.
За разглежданите сценарии този принос е отрицателен във всички случаи, което отразява общото влошаване на производствените условия в България, но се различава по тежест в разработените алтернативни сценарии. 
For the scenarios under consideration, this contribution is negative in all cases, reflecting the general worsening of production conditions in Bulgaria, but with the severity varying across the alternative climate scenarios.
Прогнозните резултати от моделирането показват, че най-високият процент загуби, дължащи се на прякото въздействие на изменението на климата в България, ще се реализира до края на 2050 г., ако температурата се повиши с 4°С. 
The projections suggest that the biggest loss to economic welfare from this direct component will dominate the other two parts if the temperature rises by 4°C by 2050.
Вторият компонент на промяната в благосъстоянието е промяната в икономическата ефективност. 
The second component of welfare change is the change in economic efficiency.
Изследването на благосъстоянието има за цел да улови взаимодействието между въздействията на изменението на климата и съществуващите икономически политики. 
The welfare approach captures the interaction between the impacts of climate change and existing economic policies.
Тези политики включват редица съществуващи политики, например търговски политики, селскостопански и неселскостопански политики, политики на субсидиране и други подобни. 
Such policies include an array of existing polices, for example, trade policies, agricultural and nonagricultural policies, subsidies, and the like.
В настоящия доклад се твърди, че изменението на климата, съчетано с недостатъчно оптимални глобални търговски политики, ще доведе до загуба на икономическа ефективност. 
It is argued here that climate change coupled with suboptimal global trade policies will lead to an economic efficiency loss.
Следователно ще има посилно отрицателно въздействие от комбинирания ефект от изменението на климата и загубата на икономическа ефективност. 
Therefore, one would expect a negative association with climate change and economic efficiency and see how such an impact contributes to welfare loss in Bulgaria.
Фигура 27 показва, че изменението на климата всъщност води до загуба на икономическа ефективност, но тази загуба се компенсира до известна степен от другите два компонента на благосъстоянието. 
Figure 27 shows that indeed climate change leads to loss of economic efficiency but such a loss is overshadowed by the other two components of welfare.
Като се има предвид сравнително нееластичното търсене на храни, спадът в производството (фигура 20) води до значително увеличение на цените и услугите на вътрешния пазар (фигура 23). 
Given the relatively inelastic demand for food, the declines in production (Figure 20) result in significant increases in the domestic price of goods and services (Figure 23).
Тези повишения на цените засягат третия компонент на икономическото благосъстояние - условията на търговия (УТ). 
These price changes will have implications for the third component of economic welfare: the ToT.
На теория нетните страни износителки са склонни да печелят от продукти с по-високи цени, т.е. да имат положително влияние върху търговията, докато нетните вносители, например на селскостопански продукти, изпитват влошаване на техните УТ. 
In theory, a net exporting country gains when the world price of a particular good rises above its domestic price, which prompts other countries to demand more of the good from the least expensive place.
Стойността на ефекта на УТ, изразена като процент от първоначалната добавена стойност, може да бъде много важна за страните, които търгуват широко. 
Therefore, the value of the ToT effect, expressed as a percentage of initial value added, can be very important for nations that trade extensively.
Фигура 28 показва въздействието на изменението на климата върху УТ и техния принос към националното благосъстояние. 
Figure 28 shows the impact of climate change on ToT and its contribution to national welfare.
В повечето случаи влиянието на УТ не е достатъчно силно, за да компенсира прякото въздействие на климатичните промени, но все пак допринася за смекчаване на някои от загубите на благосъстояние, произтичащи от изменението на климата. 
In most cases, the ToT impact is not strong enough to outweigh the direct impact but nonetheless contributes to mitigate some of the welfare losses arising from climate change.
Декомпозиция на промените в благосъстоянието (като процент от БВП в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата) 
Decomposing welfare change (as percentage of GDP, compared to the baseline without climate change)
Фигура 28 показва цялостната структура на българската икономика без (ляво) и със (дясно) изменение на климата. 
Figure 28 shows the overall structure of the Bulgarian economy without (left) and with (right) climate change.
Въздействието на климатичните промени в конкретния случай е представено за очакваното температурно повишение с 4°С. 
Climate change impact for this particular figure is represented for the anticipated 4°C global rise in temperature.
Докато в предишните раздели бяха илюстрирани въздействията и промените в отделни сектори на икономиката, тази фигура показва, че като цяло ще има скромна структурна промяна след въздействието на изменението на климата. 
While the previous sections have shown the sectoral adjustments, this figure shows that in general, there is going to be modest structural change following the impact of climate change.
Това означава, че българската икономика ще продължи да бъде базирана основно на услугите, дори и след отчитане на въздействието на изменението на климата. 
That is, the Bulgarian economy is still going to be mainly service-based even after considering the impact of climate change.
Следва да се отбележи, обаче, че делът на производството се удвоява в сравнение с нивата от 2018 г., тъй като това е движещата сила на растежа (подобрението на производителността в полза на секторите, които са капиталоемки, а не трудоемки, както беше споменато по-горе в доклада). 
Note however the share of manufacturing doubles in comparison to 2018 levels because that's the driver of growth (improvement in productivity benefiting capital-intensive and not labor-intensive sectors as discussed in previously in the report).
Структура на българската икономика към 2050 г. (процентен дял брутна добавена стойност) 
Structure of the Bulgarian economy by 2050 (percent share - Gross Value Added)
Адаптация към климатичните промени: общи ползи и потенциални механизми на финансиране 
Adaptation to Climate Change: Overall Benefits and Potential Financing Mechanisms
В предходния раздел беше показано, че българската икономика ще става все поуязвима на климатичните рискове. 
The previous section has shown that the Bulgarian economy will be increasingly vulnerable to climate change risks.
Повишаването на температурата, съчетано с нарастващи температурни колебания и преобладаващи горещи вълни, увеличава икономическите тежести, вариращи от рискове за здравето през спад в земеделската продукция до по-високи сметки за електроенергия. 
Rising temperatures, coupled with increased prevalence of heatwaves, add economic burdens ranging from health risks to lower agricultural output or higher electricity bills.
Честите наводнявания засилват загубата на производителност в селското стопанство. 
Frequent floods exacerbate the productivity loss in agriculture.
В резултат на това България е изправена пред многобройни уязвимости, особено в селското стопанство, туризма и енергийното търсене, както е анализирано в специализираната литература. 
As a result, Bulgaria faces numerous areas of vulnerability especially in agriculture, tourism, and energy demand as analyzed in the literature.
Целта на този раздел е да проучи възможностите за адаптиране към изменението на климата чрез създаването на фонд за адаптация, който да финансира целеви интервенции в редица сектори. 
This section explores options for climate change adaptation through the creation of an adaptation fund that would finance targeted interventions across sectors.
Разработеният за България модел се използва, за да се оцени размерът на нуждите от финансиране на адаптацията, потенциални механизми за финансиране за мобилизиране на ресурсите, както и начинът на разпределение на финансовите ресурси, който да генерира максимална полза за обществото. 
The model developed for Bulgaria is used to estimate the size of adaptation funding needs, potential financing mechanisms to mobilize resources accordingly, as well as the allocation of financial resources that would generate the maximum benefit for society.
Констатациите от този раздел ще послужат за информирано вземане на решения относно използването на финансови ресурси за адаптиране към изменението на климата на макроикономическо ниво. 
The findings from this section will inform the use of financial resources for climate change adaptation at the macroeconomic level.
Те се допълват от други проучвания и анализи на секторно ниво, проведени в рамките на настоящите консултантски услуги за адаптация, включително анализ на разходите и ползите на мерките за адаптация. 
They are complemented by other research and analysis, also carried out under the present Advisory Services on adaptation, at the sectoral level, including cost-benefit analysis of adaptation measures.
Съгласно специализираната литература адаптацията се отнася до действия, предприети в отговор на или в очакване на прогнозни или действителни промени в климата с цел или да бъдат намалени неблагоприятните въздействия, или да бъдат използвани възможностите, предлагани от тези промени (МГИК, 2007 г.). 
In the literature, adaptation refers to actions that are taken in response to, or in anticipation of, projected or actual changes in climate, either to reduce the adverse impacts or to take advantage of opportunities offered by such changes (IPCC 2007).
Възможностите за адаптиране, които са на разположение на политиците, варират в зависимост от естеството и мащаба на въздействията от изменението на климата (Klein и колектив, 2001 г.). 
Adaptation options vary depending on the nature and magnitude of climate change impacts (Klein et al. 2001).
Настоящият доклад се съсредоточава главно върху разходите за адаптация за България, без да представя подробности за конкретни инвестиционни мерки за адаптиране като например преместване на календара за засаждане или смяна на земеделските култури, или свързани с по-високи разходи проекти като инвестиране в защитна инфраструктура (например речни и морски диги) за контрол на наводненията. 
This report focuses mainly on the cost of adaptation for Bulgaria without presenting the details of specific investment projects for adaptation such as shifting planting schedules or changing crop varieties, or more costly ones like investing in protective infrastructures such as river or sea dykes for flood control.
В някои крайни случаи оттеглянето от крайбрежните райони или отказът от определени икономически дейности (например зимен планински туризъм) могат да се окажат найдобрата стратегия. 
In some extreme cases, retreat from coastal areas or abandoning certain economic activities (for example, winter mountain tourism) may be the best strategy.
От гледна точка на финансирането, възможностите за адаптация на страните се различават и зависят до голяма степен от мащаба на техните икономики, който определя размера на наличните ресурси, които могат да бъдат заделени за реализация на адаптационните цели. 
From a financial perspective, the adaptive capacity of countries differs and largely depends on the size of their economies, which determines the amount of available resources that can be devoted to adaptation.
Като цяло се счита, че развитите страни имат по-висок капацитет за адаптация, докато развиващите се и най-слабо развитите страни, които са и най-уязвими от изменението на климата, се нуждаят от външна подкрепа за изграждане на адаптационен капацитет (МГИК, 2013 г.). 
Generally, developed countries are considered to have higher adaptive capacities while developing and least developed countries, which are most vulnerable to climate change, need external support to build theirs (IPCC 2013).
Настоящият раздел разглежда общите параметри на механизма за финансиране на адаптацията за България: първо се анализира нивото на адаптация, което трябва да бъде постигнато, след това се оценява размерът на ресурсите за адаптиране, които трябва да бъдат отделени за тази цел и накрая се извършват симулации на оптималното разпределение на тези средства между секторите, като се използва моделът за България. 
This section looks at the broad parameters of an adaptation financing mechanism for Bulgaria: first, the adaptation level to be targeted is analyzed; second, the magnitude of adaptation resources that need to be allocated to this purpose is estimated; third, the optimal allocation of these funds across sectors is simulated using the Bulgaria model.
Получаване на крива на пределните разходи за адаптация, подход „отгоре-надолу" 
Deriving a Marginal Adaptation Cost Curve, Top-Down
Адаптирането към изменението на климата има за цел да се справи с потенциалните щети от изменението на климата. 
Adaptation to climate change seeks to address the potential damages from climate change.
Основният въпрос е да се разбере колко разходи за адаптация може да понесе българската икономика, без да се компрометира потенциалът й за растеж. 
The essential question is to understand how much adaptation cost the Bulgarian economy can bear without compromising its growth potential.
Възможно е да се определят “брутните щети” като първоначални щети, причинени от изменението на климата, когато не са предприети мерки за адаптация. 
It is possible to define ‘gross damages' as the initial damages caused by climate change if no adaptation measures were undertaken.
Ако е предприет опит за ограничаване на щетите от изменението на климата (адаптиране), щетите ще намалеят. 
If there is an attempt to limit climate change damages (adapt), then the damages would decrease.
Намаляването на брутните щети обаче си има цена инвестирането на ресурси в адаптация. 
Reducing gross damages, however, comes at a cost, that is, the investment of resources in adaptation.
За тази цел тези разходи се наричат “разходи за адаптация“. 
For the purpose at hand, these costs are referred to as ‘adaptation costs'.
Фигура 30 показва теоретичната връзка между разходите за адаптация и частта от щетите, които се намаляват чрез адаптация, калибрирана с модела DICE. 
Figure 30 shows the theoretical relationship between adaptation costs and the fraction of damages that are reduced through adaption as calibrated in the Dynamic Integrate Climate-Economy (DICE) model.
Крива на разходите за адаптация 
The adaptation cost curve
Фигура 29 показва кривата на пределните разходи за адаптация, която присъства имплицитно в модела DICE. 
Figure 29 shows the marginal cost curve for adaptation that is implicitly present in the DICE model.
Тя показва, че разходи за адаптация от около 10 процента от намаляването на брутните щети са изключително ниски, но разходите се покачват рязко след това. 
It indicates that the adaptation cost of around 10 percent of gross damage reduction is extremely low, but the cost rises sharply beyond that point.
Оптималното ниво на адаптация (максимално намаляване на щетите без да се възпрепятства икономическия растеж) варира от 0,09 до 0,45, като средната стойност от 0,33, тоест 33 процента от брутните щети могат да бъдат намалени “без разходи/с малки разходи” за икономиката. 
The optimal level of adaptation (maximum reduction in damages without hampering economic growth) varies from 0.09 to 0.45, with an average of 0.33, that is, 33 percent of the gross damages can be reduced at ‘no/low cost' to the economy.
Поради липсата на изчерпателна техническа и икономическа информация за мерките за адаптация и разходите на секторно равнище, които биха могли да бъдат лесно интегрирани в модела, не може да се изведе крива на разходите за адаптация отдолу-нагоре. 
In the absence of comprehensive technical and economic information on adaptation measures and their costs at sectoral levels that could be readily integrated into the model, no marginal adaptation cost curve could be derived bottom-up.
Вместо това се следва подход, подобен на този на de Bruin, Dellink и Tol (2009 г.), чрез използване на имплицитна крива на разходите отгоре-надолу (с анализ на чувствителността). 
Instead, an approach like that of de Bruin, Dellink, and Tol (2009) is followed here, using an implicit, top-down cost curve (with sensitivity analysis).
Фигура 30 показва изчислените криви на разходите за адаптация за 10 страни/региони и глобална средна стойност (линия „Света“ на графиката). 
Figure 30 shows the estimated adaptation cost curves for 10 countries/regions and a global average (the GLOBAL line).
Основното послание от тази фигура е, че разходите за адаптация се различават съществено в отделните региони. 
The main message from this figure is that adaptation costs differ substantially across regions.
Например регионите, които са подложени на значителни въздействия от изменението на климата, ще трябва да предприемат обширни мерки за адаптиране. 
For example, regions that face substantial climate change impacts will need to undertake extensive adaptation measures.
От фигурата става ясно, че предприемането на такива широки мерки е съпътствано от по-високи разходи за адаптация (загуба на продукция). 
The figure tells that taking such extensive measures comes at higher adaptation cost (loss of output in the figure).
Криви на пределните разходи за адаптация в различни страни/региони 
Marginal adaptation cost curves across countries/regions
Този раздел на доклада има за цел да оцени въздействието на адаптацията, използвайки изчислителен модел за равновесие (ИОР), описан в предходните раздели. 
This section of the analysis aims to assess the impact of adaptation using the same CGE model as that outlined in the previous sections.
Това изисква моделиране на разходите и ползите както от автономната, така и от планираната адаптация. 
This requires the modeling of the costs and benefits of both autonomous and planned adaptation.
Според начина, по който са конструирани, моделите ИОР разглеждат адаптацията, основаваща се на пазара, с което се характеризира моменталното разпределение на ресурсите между две равновесни пазарни състояния в отговор на екзогенни икономически сътресения, които могат да са свързани с икономиката или с климатичните промени. 
By construction, CGE models consider market-driven adaptation, which characterizes instantaneous resource allocation across two market equilibria in response to exogenous shocks that can be related to the economy or climate change.
Преди всичко, реакциите на търсенето и предлагането на ендогенни промени в относителните цени са всъщност първият автономен механизъм за адаптация. 
Primarily, demand and supply reactions to endogenous changes in relative prices are in effect the first autonomous adaptation mechanism.
Автономната адаптация обаче не винаги е достатъчна, за да се отговори напълно на предстоящото въздействие на изменението на климата. 
Autonomous adaptation may however not always be sufficient to fully address the impending impact of climate change.
Отговорът изисква целенасочени и планови действия. 
This requires a deliberate and planned action.
Това се нарича планирано адаптиране към изменението на климата. 
This is what is called planned adaptation to climate change.
Планираните мерки за адаптация могат да приемат различни форми и имат за цел да подсилят автономната адаптация, случваща се на пазара. 
Planned adaptation measures come in many shapes and forms and are meant to augment autonomous adaptation that occurs in the market place.
В този смисъл планираните мерки за адаптация спомагат за разширяване на наличието на икономически ресурси, които иначе биха били засегнати от изменението на климата (Adger и колектив, 2007 г.). 
Therefore, planned adaptation measures help expand the availability of economic resources that otherwise would have been damaged by climate change (Adger et al. 2007).
Моделът на ИОР, разработен за България, е рекурсивен динамичен модел, който беше използван за изграждане на базисния модел на растеж. 
The CGE model developed for Bulgaria is a recursive dynamic model that was used to build the baseline growth path.
За симулациите на адаптацията моделът е използван в статичната му версия, за 2050 година. 
For the adaptation simulations, the model was used in its static version, for the year 2050.
Това е важно по две причини. 
This is important for two reasons.
Първо, при статичен модел на ИОР няма интертемпорална оптимизация, тоест агентите се възприемат като миопични по отношение на решения между отделните периоди, като икономии и инвестиции. 
First, in a static CGE model, there is no inter-temporal optimization, that is, agents are seen as being myopic when it comes to between-period decisions, such as saving and investment.