natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Оценки на политика за мащабна адаптация във връзка с област на въздействие, толкова разнообразна, колкото е здравето на човешкото население, трябва да включват допълнителна скринингова фаза, която идентифицира потенциални рискове от антропогенното изменение на климата в разглеждания регион и повишава осведомеността по въпроса сред заинтересованите страни. 
Large-scale adaptation policy assessments for an impact domain as diverse as human population health would need to include an additional screening phase that identifies potential risks from anthropogenic climate change in the considered region and raises awareness of the issue among relevant stakeholders.
Концептуални рамки за уязвимост и адаптация (или: Кои системни компоненти са важни за оценката на адаптацията и/или аналитичните концепции са важни за оценка на адаптацията и как те са свързани?) 
Conceptual frameworks for vulnerability and adaptation (or: Which system components and/or analytical concepts are important to assess adaptation, and how are they related?)
Прегледът на разнообразни концептуални рамки за уязвимост и адаптация към изменението на климата показва, че много от тях не могат да предоставят съществени указания за оценки на адаптацията на човешкото здраве благодарение на разнообразни причини. 
The review of variety of conceptual frameworks for vulnerability and adaptation to climate change show that many of them cannot provide substantial guidance for human health adaptation assessments due to a variety of reasons.
Само някои рамки предоставят надежден подход, който може да се свърже с човешкото здраве. 
Only few frameworks present a reliable approach which can be related to the human health.
Няколко от тях са: 
Some of them are:
Рамка на DPSEEA 50 (фигури 38 и 39 в приложение 4). 
The DPSEEA Framework (Figure 38, Figure 39 within Annex 4).
Тя представлява йерархичен модел за категоризация на състоянието на средата и за идентифициране на подходящи точки на интервенция. 
It is a hierarchical model for categorizing environmental health indicators, and for identifying suitable intervention points.
Тя се основава на класическия токсикологичен модел за състояние на средата, който ограничава нейното прилагане до неместни и комплексни опасности на околната среда като антропогенното изменение на климата. 
It is based on the classical toxicological model for environmental health, which limits its application to non-local and complex environmental hazards such as anthropogenic climate change.
Прегледът заключи, че прилагането на рамката на DPSEЕА за различни чувствителни към климата здравни въпроси е необходимо гъвкаво да я разшири, често пъти включвайки екологични показатели и неклиматични ‘смесени' фактори. 
The review concluded that applications of the DPSEEA framework to different climate-sensitive health issues would need to extend it flexibly, often including ecological indicators and non-climatic ‘confounding' factors.
Моделът „Йерархия на причините” (или Причинна мрежа) (фигури 40 и 41 в приложение 4) е друг йерархичен модел за структуриране на факторите на риска за конкретни болести според техния пространствен мащаб и „близост” до здравната последица. 
The ‘Hierarchy of causes' (or causal web) model (Figure 40 and Figure 41 within Annex 4) is another hierarchical model for structuring the risk factors for specific diseases according to their spatial scale and ‘proximity' to the health outcome.
По подобие на рамката на DPSEAOC, моделът „йерархия на причините” трябва да се разшири гъвкаво, за да представи адекватно причинната структура на различни чувствителни към климата нарушения на здравето. 
Similar to the DPSEEA framework, the ‘hierarchy of causes' model would need to be extended flexibly to adequately represent the causal structure of different climate-sensitive health impairments.
Оценка на бремето на болестта (фигура 42 в приложение 4). 
Burden of Disease Assessments (Figure 42 within Annex 4).
Тя се стреми да квантифицира количеството на лошото здраве с конкретен рисков фактор и очакваното намаление на бремето на болестта, което може да бъде постигнато чрез намаляване на човешкото излагане на този рисков фактор. 
It strives to quantify the amount of ill-health caused by a particular risk factor, and the expected reduction in disease burden that could be achieved by reducing human exposure to this risk factor.
Прилагането на подхода на бремето на болестта към фактора на риска „антропогенно изменение на климата” поражда редица методологически и практически въпроси, касаещи квантификацията на факторите на риска, изборът на времеви хоризонт и разглеждането на неопределености. 
Application of the burden of disease approach to the risk factor ‘anthropogenic climate change' raises a variety of methodological and practical issues regarding the quantification of the risk factor, the choice of the time horizon, and the consideration of uncertainties.
Още веднъж, трудностите са големи по-скоро за косвени, отколкото за преки въздействия върху здравето, произтичащи от изменението на климата. 
Once again, the difficulties are larger for indirect than for direct health effects of climate change.
Типологии на адаптация (или: Как могат да бъдат категоризирани мерките за адаптация и адаптивните системи?) 
Typologies of adaptation (or: How can adaptation measures and adaptive systems be categorized?)
Типологизирането на подходи за АИК във връзка с човешкото здраве би помогнало за избирането и следването на най-добрия пример за постигане на оптимална адаптация на сектора „Човешко здраве” към изменението на климата. 
Typologizing of CCA approaches for human health would help to choose and follow the best example for achieving the optimum adaptation of human health sector to the climate change.
Съществуват различни рамки за категоризация на мерките за адаптация и адаптивните системи и/или ситуациите на решенията за адаптация в зависимост от голям набр от критерии. 
There are various frameworks for categorizing adaptation measures, adaptive systems, and/or adaptation decision situations according to a wide range of criteria.
Някои от тези типологии са специфични за човешкото здраве, докато други имат по-общ обхват. 
Some of these typologies are specific to human health whereas others have a more general scope.
Три от общите рамки се считат като особено подходящи за проектиране на стратегии за адаптация към здравните въздействия of изменението на климата. 
Three of the generic frameworks are considered as particularly relevant for designing adaptation strategies to the health impacts of climate change.
„Анатомия на адаптацията”(фигура 43 в приложение 4) формулира четири въпроса за адаптацията и ги използва за обсъждане на основни концепции за адаптация в широк кръг от контексти на решения. 
The ‘anatomy of adaptation' (Figure 43 within Annex 4) formulates four questions about adaptation and uses them to discuss key concepts of adaptation in a broad range of decision contexts.
Рамката „Портрети на адаптация” (таблица 20 в приложение 4) използва шест характеристики на една адаптивна система като база за разграничаване на десет „портрети на адаптация”. 
The ‘portraits of adaptation' framework (Table 20) uses six characteristics of an adaptive system as the basis for the distinction of ten ‘portraits of adaptation'.
След това всеки от тези портрети се обсъжда по отношение на неговите последици за разработването на стратегия за адаптация и за приоритетни изследователски нужди. 
Each of these portraits is then discussed as to its implications for the development of adaptation strategies and for priority research needs.
Адаптацията към въздействието върху здравето от изменението на климата покрива много от тези портрети в зависимост от конкретната болест и разглеждан регион. 
Adaptation to the health effects of climate change covers many of these portraits, depending on the particular disease and region considered.
Отчитането на конкретните обстоятелства на един контекст на адаптация, улеснено от рамката „портрети на адаптация”, е много подходящо за разработването на ефективни стратегии за адаптация във връзка с човешкото здраве. 
The consideration of the specific circumstances of an adaptation context, as facilitated by the ‘portraits of adaptation' framework, is thus highly relevant for the development of effective adaptation strategies for human health.
Рамката за анализ на спешността на действията за адаптация предоставя ай-важните критерии за балансиране на рисковете, свързани с ранно действие или съответно късно действие. 
A framework for analyzing the urgency of adaptation actions presents the most important criteria for balancing the risks associated with early action and late action, respectively.
Тази рамка, която синтезира резултатите от няколко публикации за приоритизация на действията за адаптация, е много подходяща за човешкото здраве. 
This framework, which synthesizes the results from several publications on the prioritization of adaptation actions, is highly relevant for human health.
Рамки за оценка на стратегии за адаптация (или: Как може да бъде оценено качеството на адаптацията?) 
Evaluation frameworks for adaptation strategies (or: How can the quality of adaptation be assessed?)
Има различни рамки за оценка на това колко е „добра” конкретна стратегия за адаптация и за идентифициране на препоръчвани стратегии. 
There are existing various frameworks for evaluating how ‘good' a particular adaptation strategy is, and for identifying recommended strategies.
Всички рамки включват критерии, свързани с очаквания резултат от предложената мярка (напр. очаквани размер и разпространение на здравните ползи и разходи). 
All frameworks include criteria related to the expected outcome of a proposed measure (for example, the expected magnitude and distribution of health benefits and costs).
Някои от тях също специфицират критерии, отнасящи се до процеса на адаптация (напр. за участие и за процедури за взимане на решения). 
Some of them also specify criteria referring to the process of adaptation (for example, on participation and decision-making procedures).
В крайна сметка, изборът на конкретен набор от критерии за решение е едно нормативно решение, което не може да бъде взето само от учените. 
The selection of a particular set of decision criteria is ultimately a normative decision that cannot to be made by scientists alone.
Последици: дедукция на основни въпроси за „АИК-човешко здраве” 
Implications: Deduction of Key questions about ‘CCA-Human health'
Разработването на стратегии за адаптация за конкретен здравен въпрос в конкретен регион трябва да се ръководи от следните основни въпроси: 
The development of adaptation strategies for a particular health issue in a specific region should be guided by the following key questions:
Колко значими са очакваните увеличения на конкретния риск за здравето благодарение на глобалното изменение на климата в сравнение със съществуващото ниво на риска? 
How significant is the expected increase in the particular health risk due to global climate change, compared to current risk levels?
Отговорът на този въпрос до голяма степен определя нуждата от подробен анализ на конкретен здравен въпрос: Колкото е по-голямо потенциалното увеличение на риска за здравето, толкова повече усилия трябва да се вложат в подробния анализ на въпроса. 
The answer to this question largely determines the need for a detailed analysis of the particular health issue: the larger the potential increase in health risk, the more efforts should be put into the detailed analysis of the issue.
Колко запознато е населението с конкретния здравен въпрос и с неговия ефективен контрол? 
How familiar is the population with the particular health issue, and with its effective control?
Отговорът на този въпрос до голяма степен определя нуждата от нови превантивни мерки: колкото по-малко е запознато населението с конкретния здравен риск, или колкото по-малко той е текущо контролиран, толкова по-важни са допълнителните мерки за интегриране контрола на риска в момента и в бъдеще. 
The answer to this question largely determines the need for new preventive measures: the less familiar a population is with a particular health risk, or the less effective it is controlled currently, the more important are additional intervention measures to control the risk now and in the future.
Колко надеждни са прогнозите за бъдещи изменения на риска при мащаба на потенциалните мерки за адаптация? 
How reliable are projections for future risk changes at the scale of potential adaptation measures?
Ако обаче, регионалните увеличения на здравните рискове са по-малко надеждни, една обща стратегия за адаптация (фокусирана върху подобрен мониторинг, надзор, изследвания и др.) би била по-подходяща. 
However, if regional increases in health risks are less certain, a generic adaptation strategy (focusing on improved monitoring, surveillance, research, and so on.) will generally be more appropriate.
Колко големи са рисковете (от гледна точка на допълнителни разходи) при ранно действие в сравнение с рисковете за късно действие (от гледна точка на допълнителното бреме от болестта)? 
How large are the risks (in terms of additional costs) of acting early compared to the risks (in terms of additional disease burden) of acting late?
Отговорът на този въпрос до голяма степен определя нуждата да се действа в момента: колкото по-ниско е очакваното намаление на разходите за адаптация поради допълнителна информация в бъдеще и колкото по-високи са здравните рискове в близко бъдеще, толкова по-важно е да се действа в момента, а не по-късно. 
The answer to this question largely determines the need for acting now: The lower the expected reduction in adaptation costs due to additional information in the future and the higher the health risks in the near future, the more important it is to act now rather than later.
ТАБЛИЦИ и ФИГУРИ към текста по-горе 
TABLES AND FIGURES to the text above
Различни цели на оценката на адаптацията 
Different purposes of adaptation assessment
Двата подхода на една оценка 
The two approaches of an assessment
Портрети на адаптация на десет системи, дефинирани от гл. точка на знания, гъвкавост и времева рамка 
Ten system response portraits of adaptation defined in terms of knowledge, flexibility, and time frame
Концептуална рамка за оценка на политиката за адаптация 
Conceptual framework for adaptation policy assessment
Национално въздействие върху здравето и рамка за оценка на адаптацията 
National Health Impact and Adaptation Assessment Framework
Две рамки за структуриране на процеса на управление на риска 
Two frameworks for structuring the process of risk governance
Различни използвани терминологии при оценка на здравния риск 
Different terminologies used in health risk assessment
Австралийска рамка за оценка на здравния риск 
Australian framework for health risk assessment:
(а) Стъпки на оценката на риска 
(a) Steps in risk assessment;
(b) Връзка между оценка на риска и управление на риска 
(b) Relationship of risk assessment and risk management
Рамка за оценка от Техническите насоки на IPCC 
Assessment framework of the IPCC Technical Guidelines
(а) Седем стъпки на оценка на въздействието; 
(a) Seven steps of impact assessment;
(б) Седем стъпки на оценка на адаптацията; 
(b) Seven steps of adaptation assessment; (c) Four stage method for conducting impact and adaptation assessments.
Очертаване на процеса за рамката на политиката за адаптация 
Outline of the Adaptation Policy Framework process
Рамка на UKCIP за подпомагане взимането на решения при изправяне пред риска от изменение на климата 
UKCIP framework to support decision-making in the face of climate change risk
Рамка на DPSEAOC за състоянието на околната среда 
DPSEEA framework for environmental health
Прилагане на рамката на DPSEAOC към въздействията от изменението на климата върху човешкото здраве 
Adoption of the DPSEEA framework to climate change impacts on human health
Причинна мрежа за хронично излагане на действието на олово 
Causal web for chronic exposure to lead
Фигура 41. 
Figure 41.
Причинна мрежа за въздействията на изменението на климата върху инфекциозните болести 
Causal web for the effects of climate change on infectious diseases
Прилагане на дефиниции от оценките на заболеваемостта, дължаща се на околната среда, към изменението на климата 
Application of definitions from Burden of Disease assessment to climate change
Фигура 43. 
Figure 43.
Анатомия на адаптацията към изменението и променливостта на климата 
Anatomy of adaptation to climate change and variability
Приложение 6: 
Appendix 6:
Оценка на сектор „Туризъм" 
Assessment of the Tourism Sector
Настоящият доклад е изготвен от Мария Воденска (местен експерт) и Щефан Гьослинг (международен експерт) под наблюдението на Луиз Туининг-Уорд (служител на Световната банка) и ръководството на основния екип по проекта, воден от Филип Амбрози (старши икономист по въпросите на околната среда, ръководител на екипа по задачата), Еолина Петрова Милова (старши оперативен служител, съръководител на екипа по задачата) и Робърт Бакс (експерт по въпросите на адаптацията към изменението на климата и постоянно пребиваващ в страната координатор по проекта), с подкрепата на Димитър Начев и Аделина Доцинска (асистенти), Светлана Александрова (икономист) и Йени Кацарска (институционален експерт). 
This report was produced by Maria Vodenska (local expert) and Stefan Gössling (international expert) under the supervision of Louise Twining-Ward (the World Bank) and managed by the project's core team led by Philippe Ambrosi (Senior Environmental Economist, Task Team Leader) and Eolina Petrova Milova (Senior Operations Officer, Co-Task Team Leader), and Robert Bakx (Climate Change Adaptation Expert and Resident Project Coordinator), supported by Dimitar Nachev and Adelina Dotzinska (Team Assistants), Svetlana Aleksandrova (Economist), and Yeni Katsarska (Institutional Expert).
Партньорският преглед на доклада от Шон Ман и Стивън Линг е ръководен от Руксандра Мариа Флорою (служители на Световната банка). 
The peer review of the report by Shaun Mann and Stephen Ling was managed by Ruxandra Maria Floroiu (all from the World Bank)
Международният туризъм в България генерира приблизително 2,4 милиарда щатски долара, а в туристическия сектор работят 11,1% от националната работна ръка (през 2015 г.). 
International tourism in Bulgaria generates an estimated US$2.4 billion, and the tourism sector employs 11.1 percent of the national workforce (in 2015).
Основният туристически пазар е Европейският съюз, а основният туристически продукт е крайбрежният летен туризъм в Добричкия, Бургаския и Варненския райони на Черно море. 
The major market for tourism is the European Union (EU), and the main tourism product is coastal summer tourism in the Dobrich, Burgas and Varna regions of the Black Sea.
Около 95% от всички приходи от международен туризъм се генерират в морските курорти, където пристиганията достигат връх през юли и август. 
About 95 percent of all revenues from international tourism originate from seaside resorts, where arrivals peak in July and August.
Зимният туризъм е по-малко значим за националната икономика и обслужва предимно вътрешния туризъм. 
Winter tourism is less relevant for the national economy and caters mostly to domestic tourism.
Времето и климатът имат голямо значение за туризма. 
Weather and climate have considerable importance for tourism.
Климатът е ключов фактор, определящ привлекателността на дестинацията, определящ също времето на взимане на почивките, както и на избора и разходите за туристическа дейност. 
Climate is a key factor defining a destination's attractiveness, also influencing the timing of holidays, as well as tourist activity choices and expenditures.
По време на почивка, метеорологичните условия в дестинацията определят удовлетвореността от пътуването. 
On holidays, weather conditions in the destination determine trip satisfaction.
Неблагоприятните атмосферни събития, включително топлинни вълни, застудявания, силни валежи, бури или промени в природните туристически атракции, като липса на сняг, могат да имат отрицателни последици за туристическите възприятия на дадена дестинация и желанието за повторно посещение. 
Adverse weather experiences, including heat waves, cold spells, heavy rainfall, storms, or changes in natural tourism assets, such as lack of snow, can all have negative repercussions for tourist perceptions of a destination and willingness to return.
Поради своя териториално концентриран, зависим от времето и изключително сезонен характер, туризмът в България е уязвим от изменението на климата. 
Due to its spatially concentrated, weather-dependent, and highly seasonal character, tourism in Bulgaria is vulnerable to climate change.
Екстремните събития, наблюдавани в миналото, се очаква да станат по-чести при сценариите на изменението на климата, включително топлинни вълни, интензивни валежи, крайбрежни наводнения и бури. 
Extreme events that have been observed in the past are expected to become more frequent under scenarios of climate change, including heat waves, intense rainfall events, coastal flooding, and storms.
В краткосрочен до средносрочен план ски зоните вероятно ще станат икономически нежизнеспособни; в дългосрочно бъдеще се очаква летните температури да надхвърлят биофизично допустимите прагови нива, докато покачването на морското равнище и наводненията ще доведат до загуба на крайбрежни зони. 
In the short- to medium-term future, ski areas are likely to become economically unviable; in the long-term future, summer temperatures are expected to exceed biophysically acceptable threshold levels, while sea level rise and flooding will cause the loss of coastal areas.
Изменението на климата също може косвено да въздейства върху туризма, например, когато наличието на прясна вода става по-ограничено. 
Climate change may also become indirectly relevant for tourism, for instance where fresh-water availability becomes more restricted.
Промените в климата по този начин създават различни краткосрочни и дългосрочни заплахи за туризма в България, въпреки че по топлите температури по-рано и по-късно през годината могат да направят страната попривлекателна в междинните сезони. 
Climate change thus poses various short- and longer-term threats to tourism in Bulgaria, even though warmer temperatures earlier and later in the year may make the country more attractive in the shoulder season.
Съществува значителен потенциал за растеж на туризма в България. 
There is considerable growth potential for tourism in Bulgaria.
Въпреки това настоящите основи на сектора, плажният и зимният туризъм, имат все повече проблеми, свързани с изменението на климата. 
However, the sector's current mainstays, beach and winter tourism, are increasingly questioned by climate change.
Летният туризъм е изправен пред перспективи за повишаване на температурите извън оптималните нива, както и на горещи вълни и други екстремни метеорологични явления, като интензивни периоди на валежи, свързани с наводнения и свлачища. 
Summer tourism faces a prospect of temperatures increasing beyond optimum levels, as well as heat waves and other extreme weather events such as intense periods of rainfall with associated flooding and landslides.
Все по-често се наблюдават торнада. 
Tornadoes have been observed increasingly often.
Зимният туризъм вече страда от по-високи температури и съществува опасност той да стане все по-неизгоден в бъдеще. 
Winter tourism is already suffering from higher temperatures, and there is a risk that it will become increasingly unviable in the future.
Рисковете потенциално се влошават от недостига на ресурси (по-специално прясна вода) и нарастващото търсене на енергия, например при използването на климатици. 
Risks are potentially exacerbated by resource scarcity (in particular fresh water) and a growing energy demand, for example for air-conditioning.
Основните рискове, свързани с очакваното изменение на климата и екстремните климатични явления, пред които е изправен българският туристически сектор, могат да бъдат обобщени (таблица 3): 
The main risks related to expected climate change and extreme weather events faced by the Bulgarian tourism sector can be summarized as (see also Table 3):
По-малък брой туристи; 
Lower number of tourists;
По-кратък зимен сезон; 
Shorter winter season;
По-кратък среден престой; 
Shorter average stay;