natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Резките температурни колебания влияят върху енергийния сектор повече от средното повишаване на температурата. 
The sharp temperature variations impact the energy sector more than the average temperature increase.
Ползите, получени в резултат на тяхното прилагане, са най-добре илюстрирани чрез количествено определяне на спестените разходи в основните показатели за ефективност (потребление на енергия в домакинствата, потребление на топлинна енергия в домакинствата). 
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (energy consumption in households, thermal energy consumption in households).
Като се има предвид сложното въздействие на вариантите за адаптиране върху енергийния сектор, те не бяха отделно количествено определени в настоящия АРП. 
Considering the complex impact of the adaptation options on the energy sector, these were not separately quantified in the current CBA.
АРП е приел промени в потреблението на енергия поради подобряване на енергийната инфраструктура и увеличаване потреблението на газ. 
The CBA has taken changes in energy consumption because of improved energy infrastructure and increased gas consumption into account.
Нетната настояща стойност (ННС) в таблица 20 илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на изпълнените мерки за адаптиране, докато икономическата ефективност измерва ползите, постигнати във връзка с необходимите инвестиции/разходи. 
The net present value (NPV) in Table 20 illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.
Ползи от мерки за адаптиране в сектор енергетика при различни климатични сценарии до 2050 г. (в млн. евро) 
Benefits of adaptation measures in the Energy sector under different climate scenarios until 2050 (in €, million)
Прогнозата показва, че при реалистичен сценарий на нарастване на температурата +2°C средният паричен поток в ННС е предвиден на 67,0 млн. евро и на 475,7 млн. евро при реалистичния сценарий +4°C. 
The projection shows that on average, under the +2°C temperature rise realistic scenario, the total cash flow in NPV is projected at €67.0 million and at €475.7 million under the +4oC realistic scenario.
Паричният поток в ННС при оптимистичен сценарий се очаква да възлезе средно на 114,8 млн. евро при +2°C и средно 548,2 млн. евро при +4°C. 
The cash flow in NPV under the optimistic scenario is projected at €114.8 million at +2°C average and at €548.2 million at +4°C average.
В рамките на настоящия анализ, икономическата ефективност на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий93. 
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
В този случай ползата е 1,39 евро за всяко евро инвестиция при оптимистичния сценарий и 1,29 евро за всяко евро инвестиция при песимистичния сценарий. 
In that case, the benefit is €1.39 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €1.29 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
Определяне на приоритети на мерките за адаптиране съгласно АРП 
Prioritization of Adaptation Measures according to CBA
АРП може да се използва за вземане на решения като инструмент за определяне на мерки, които ефективно използват финансови ресурси. 
CBA can be used for decision making, as a tool to identify measures that efficiently use financial resources.
АРП идентифицира икономически найизгодните действия за адаптиране и позволява класифицирането им въз основа на икономическа ефективност. 
CBA identifies the most economic adaptation actions and allows for their ranking based on economic efficiency.
Определянето на приоритетите се основава на общия ефект на всички адаптационни мерки в ННС. 
The prioritization is based on the total effect in NPV of all adaptation measures.
Мерките, за които ползите надвишават разходите, могат да бъдат класифицирани по следния начин: финансова подкрепа за газификация на домакинствата, непрекъснато развитие на регионални интерконекторни връзки, меки мерки за адаптация, прилагане на мерки за спестяване на енергия. 
The measures for which the benefit exceeds the cost can be ranked as follows: financial support for gasification of households, continued development of regional interconnections, soft adaptation measures, implementation of energy saving measures.
Приоритизиране на мерките за адаптиране (общ ННС ефект в милиони евро) 
Prioritization of the adaptation measures (total NPV effect in € million)
Ползите от горепосочените адаптационни мерки за енергийния сектор надвишават техните разходи, което ги прави солидна инвестиция за обществото. 
Benefits of the above adaptation measures for the energy sector exceed their costs making them a sound investment for society.
Прилагането на тези мерки за адаптиране ще допринесе за намаляване на разходите за потребление на енергия. 
Application of these adaptation measures will contribute to the reduction of energy consumption costs.
Изчисленията на ННС показват, че инвестирането в мерки за адаптация е икономически ефективно. 
The NPV calculations show that investment in adaptation measures is economically efficient.
Енергийна зависимост (в проценти) 
Energy Dependence (percentage)
Енергийна интензивност на икономиката (кг нефтен еквивалент за 1000 евро) 
Energy Intensity of the Economy (kg of oil equivalent per €1,000)
Възобновяеми енергийни източници, предвидени за присъединяване към електропреносната и електроразпределителните мрежи 
Renewable Electricity and Power Distribution Networks Estimated for Connection
Съществуващи възобновяеми енергийни източници, 2016 г. (MW) 
Existing Renewable Energy Sources, 2016 (MW)
Прогноза за брутно потребление на електроенергия, 2015-2024 (GWh) 
Gross Electricity Consumption Forecast, 2015-2024 (GWh)
Електропроводи 
Transmission Lines
Енергиен сектор в България - разходи, ползи и ефективност на вариантите за адаптиране към изменението на климата 
Bulgaria Energy Sector - Costs, Benefits, and Effectiveness of Climate Change Adaptation Options
Приложение 4: 
Appendix 4:
Оценка на сектор „Гори" 
Assessment of the Forestry Sector
Настоящият доклад е изготвен от Майлс Макдона (международен консултант), Момчил Панайотов (местен консултант), Богдан Попа (международен консултант) и Йени Кацарска (местен консултант). 
This report was produced by Myles McDonagh (International Consultant), Momchil Panayotov (Local Consultant), Bogdan Popa (International Consultant), and Yeni Katsarska (Local Consultant).
Екипът работи под общото ръководство на Филип Амбрози (старши икономист по въпросите на околната среда, ръководител на екипа по задачата), Еолина Петрова Милова (старши оперативен служител, съръководител на екипа по задачата) и Робърт Бакс (експерт по въпросите на адаптацията към изменението на климата и постоянно пребиваващ в страната координатор по проекта), с подкрепата на Димитър Начев и Аделина Доцинска (асистенти) и Светлана Александрова (икономист). 
The team worked under the overall guidance of Philippe Ambrosi (Senior Environmental Economist, Task Team Leader), Eolina Petrova Milova (Senior Operations Officer, Co-Task Team Leader), and Robert Bakx (Climate Change Adaptation Expert and Resident Project Coordinator), supported by Dimitar Nachev and Adelina Dotzinska (Team Assistants), and Svetlana Aleksandrova (Economist).
Партньорският преглед на доклада е извършен от Диджи Чандрасекхаран Бехр и Стивън Линг под ръководството на Руксандра Мариа Флорою (служители на Световната банка). 
The peer review of the report by Diji Chandrasekharan Behr and Stephen Ling was managed by Ruxandra Maria Floroiu (all from the World Bank).
Българските гори накратко 
Bulgarian forests in brief
Горските площи в България заемат около една трета от територията на страната и са с площ 4.230 мил. хектара, от които 3.864 мил. хектара са гори. 
Forested areas in Bulgaria occupy about one third of the country territory, amounting to 4.230 million ha, of which 3.864 million hectares are forests.
В чл. 5 на споразумението на горските сектори се обръща специално внимание, като се изтъква, че трябва да се насърчават и предприемат действия за намаляване на емисиите от обезлесяване и деградация на горите и засилване на ролята на опазването, устойчивото управление на горите и увеличаване на запасите от въглерод в горите. 
In the agreement the forest sector was accorded prominence, through a specific clause (Article 5) dedicated to reducing emissions from deforestation and forest degradation and the role of conservation, sustainable management of forests, and enhancement of forest carbon stocks.
В настоящия момент, обезлесяването не е проблем за България. 
At present, deforestation is not a problem in Bulgaria.
Същевременно ролята на горския сектор за изпълнение на споразумението е много голяма поради значението на горите като един от най-важните поглътители и резервоари на въглерод. 
The potential beneficial role of the forest sector is high, because forests are among the most important carbon sinks in the agreement.
Според споразумението правителствата и различните заинтересовани страни следва да достигнат съгласуваност за ролята на горите, дългосрочното планиране и стопанисване за изпълнение на дългосрочните цели за адаптация към климатичните промени и смекчаване на последствията от тях. 
Governments and forest sector stakeholders should reach an understanding on the role of forests and land-use planning and management in meeting their national long-term climate change mitigation and adaptation goals.
Запаса на дървесина в горите на България почти се е утроил от 1960 г. и към момента се оценява на 680 мил. м3. 
The standing wood volume of forests in Bulgaria has almost tripled from the 1960s and now amounts to about 680 million m3.
Има висок брой ендемични видове, които се срещат само на Балканския полуостров или в отделни части на България. 
There is a high number of endemic species, which are found only on the Balkan Peninsula and in certain locations in Bulgaria.
Това поставя страната на едно от първите места в Европа. 
This sets the country as one of the richest in biodiversity in Europe.
За да се осигури правилното управление и защита на това биоразнообразие и предоставянето на различни екосистемни услуги, значителна част от българските гори е включена в обширна мрежа от защитени територии, която се състои от 11 природни парка, 3 национални парка, 55 резервата и до голяма степен се припокрива с мрежата НАТУРА2000, която обхваща около 34% от територията на страната. 
To ensure the proper management and protection of this biodiversity and provisioning of various ecosystem services, a large proportion of Bulgarian forests is included in the extensive network of protected areas, which consists of 11 Nature parks, 3 National parks, and 55 strict nature reserves and largely overlaps with the network of NATURA 2000 protected areas, which cover about 34 percent of the territory of the country.
В икономическо отношение, директният принос на горското стопанство, дървопреработващата и мебелната промишленост е около 500 мил. евро (Евростат). 
In economic terms, the annual contribution by forestry, logging and furniture production is approximately €500 million (EUROSTAT and European Sector Monitor of Wood Processing and Furniture Industry).
Около 43 00 човека са заети в тези дейности, а за някои райони на страната горскостопанските дейности са основен поминък. 
About 43,000 people are occupied in the forestry sector and in some rural areas it is the main driver of economic output.
Климатични промени и влиянието им върху горския сектор 
Climate change impacts on the Forestry Sector
Климатичните модели прогнозират, че за територията на България климатичните промени ще са свързани с общо покачване на температурите, затопляне на зимните периоди и засушаване през лятото. 
For Bulgaria, scientific projections indicate that climate change will be associated with increase in temperature, warmer winters and more summer droughts.
В същото време броят и интензитета на екстремни климатични прояви като горещи или студени вълни, силни бури, натрупване на мокър сняг и лед се очаква да се увеличи. 
At the same time, the number and magnitude of extreme climate events such as prolonged or short-lived periods of intense heat or cold, severe storms, wet snow, and ice accumulation are expected to increase.
Това вероятно ще допринесе за влошаване на здравословния статус на горите, намаляване на прираста, увеличаване на нападенията от насекоми и гъбни патогени, включително и инвазивни видове и сериозни загуби от бури и пожари. 
This will reduce forest health and tree growth, increase attacks from insects and fungi, including invasive species and cause serious losses due to fires and storm-related damages.
От своя страна това би предизвикало значителни икономически загуби и може да намали потенциала на горите да фиксират въглерод и да изпълняват други ценени екосистемни услуги, с което да се влоши качеството на живот на хората. 
This could contribute to very high economic losses, degradation of the ability of forests to sequester carbon and affect the quality of life in Bulgaria by reducing the delivery of valued ecosystem services.
Според моделно проучване по проект Expected Climate Change and Options for European Silviculture [ECHOES] (виж приложение 4), общият прираст на горите може да се намали с до 3.5 мил. м3 на година. 
According to one study (Expected Climate Change and Options for European Silviculture [ECHOES], see Annex 4), wood growth could be reduced by up to 3.5 million m3 per year.
Това е еквивалентно на 42% от сегашния годишен добив на дървесина и може да има унищожителен ефект върху производството на продукти от дървесина и на икономката на определени райони на страната. 
This is equivalent to 42 percent of the annual harvest and would have a devastating effect on the primary production of forest products and the rural economy.
Ефекти с подобен магнитуд биха могли да се очакват и за способностите на горите да осигуряват питейни води, да намаляват рисковете от приливни вълни и наводнения, да стабилизират уязвими почви на стръмни склонове, да усвояват и фиксират въглерод, да опазват богатото си биоразнообразие и да осигуряват необходимата среда за растящите туризъм и рекреация. 
Impact of a similar scale could be expected on the forests' ability to protect drinking water supplies, attenuate extreme rainfall and flooding, stabilize vulnerable soils and slopes, facilitate a growing recreation and tourism sector, capture carbon, and support a rich resource of natural biodiversity.
Въпреки жизнеността и голямата адаптивна способност на българските гори, са налице няколко групи от фактори, които може да имат сериозно влияние в контекста на климатичните промени. 
Despite the viability and adaptive potential of the Bulgarian forests, there are several groups of vulnerabilities in the context of climate change.
Сред тях са: 
These include the following:
Значителни неизвестности по отношение на възможностите на определени видове и екосистеми да реагират на променени климатични условия; 
High uncertainties for species-specific responses to modified climate conditions;
Големи територии с изкуствено създадени насаждения от иглолистни дървесни видове на малка надморска височина и свързаната с това висока вероятност за намаляване на прираста и значителни здравословни проблеми; 
Large areas with coniferous plantations at too low elevations and related to this, the potential for growth decline and various health problems;
Увеличена вероятност от големи горски пожари и други природни нарушения като ветровали, повреди от мокър сняг и обледеняване и насекомни каламитети; 
Increased probabilities of large fires and other disturbances such as windthrows, damages from wet snow and ice, attacks from insects;
Подобрени условия за навлизане и разпространение на инвазивни видове със значителен потенциал за нанасяне на сериозни щети върху местни видове; и 
Improved conditions for invasive species with high potential for considerable damages to forests; and
Значителна употреба на дървесина като дърва за огрев, което има ниска добавена икономическа стойност за целия горски сектор и намаляване на възможността за самофинансиране на дейности по увеличаване на устойчивостта на горите и усвояването на въглерод. 
High prevalence of firewood as a timber product that contributes little economic value to the economic sustainability of the sector and its ability to self-fund resilience actions and sequester carbon.
Тези уязвимости, комбинирани и с други фактори, като например: 1) липса на добро познание за различните аспекти на ефектите от климатичните промени; 2) липса на разбиране на проблематиката от обществеността и част от персонала в горския сектор и администрацията; 3) липса на съгласуваност между отделни сектори; 4) ниско ниво на механизацията, която се използва в горско-стопанските дейности; може да възпрепятстват дейностите по адаптация на горите към климатичните промени. 
These vulnerabilities combined with several other factors, such as (1) lack of in-depth knowledge on the potential effects of climate change on tree species, (2) low state of awareness in society and the lower level of personnel involved in forestry and wood-processing activities, (3) lack of joined-up thinking across sectors, and (4) low level of mechanization in forestry works, may hinder the adaptation of forests to climate change.
Възможности за адаптация към изменението на климата 
Identified adaptation options
Препоръчително е България да се ангажира с няколко групи от мерки, които да подпомогнат адаптацията на българските гори към климатичните промени и техните потенциални последствия, да са намали общата уязвимост на горския сектор и се увеличи неговата икономическа жизненост и устойчивост. 
To adapt the Bulgarian forests to climate change and its potential consequences, to reduce the overall vulnerability of the forestry sector, and to increase its economic viability and resilience, it is recommended that Bulgaria engages in several adaptation measures.
Те са: 
These include the following:
Провеждане на научни изследвания, образование, изграждане на капацитет и разпространение на знанията, за да се подсигури солидна информационна основа за процесите на взимане на решения и адаптивно управление. 
Conducting research, education, capacity building, and knowledge extension to provide a solid foundation for informed decision-making process and adaptive management.
Сред най-важните теми и необходими дейности са: 
Among the necessary main topics of research and needed actions are:
Обновяване на сценариите за изменения на климата за територията на България с използване на най-съвременните модели; 
Updating the climate change scenario models for the territory of Bulgaria using the most up-to-date versions of climate models;
Преглед и обновяване на моделите за продуктивност на най-важните дървесни видове и тези със значителен потенциал при очакваните бъдещи климатични условия; 
Reviewing and updating the existing models of productivity of the most important tree species and those species which may have potential in Bulgaria in a future changed climate;
Моделиране на потенциалното поведение на тези видове и екосистемите, които изграждат, за територията на страната при различни климатични сценарии и времеви диапазони; 
Modeling the potential performance of all these species and the forest ecosystems, over the entire territory of the country and under different climate change scenarios and different timescales;
Продължаване на научните дейности за проучване на генетичното богатство и генетичния потенциал за успешно понасяне на климатичните условия на икономически най-важните, но и на най-уязвимите видове; 
Continuing the scientific study of genotype variability and suitability for various climate conditions for the most important, endangered, and highly vulnerable tree species;
Разработване на пространствено обвързани модели за риска от природни нарушения като ветровали, пожари, насекомни каламитети и други здравословни проблеми; 
Developing spatially explicit risk models for disturbances such as windthrows, fires, insects and damages from diseases;
Непрекъснат мониторинг на ефектите от климатичните промени, стопанските дейности, адаптационните и други мерки; 
Continuous monitoring of forest ecosystems and the effects of climate change, management, adaptation, and mitigation measures;
Проучване и навременно планиране на наличността на репродуктивни материали; 
Conducting research and planning for the availability of reproductive material on time;
Оценяване на значението и моделиране на променящите се ресурси от дървесина и ефектите върху дървопреработвателния сектор, както и адаптационни стратегии за увеличаване на възможностите за производство на продукти с висока добавена стойност и дълъг жизнен цикъл; 
Assessing the impact of changing wood resources on the processing sector and adaptation strategies to support long-term resilience and value-adding potential;
Проучване на нови употреби и продукти от дървесина за подпомагане разширяване на пазарите и увеличаване на добавената стойност от дейностите по преработка и употреба на дървесни продукти; 
Researching additional use of wood and forest products to foster and promote diverse uses of wood and increasing the value-adding potential;
Разпространение на резултатите от налични изследвания сред практици в горския сектор, дървопреработването и мебелната индустрия с цел осигуряване на ефективна комуникация; и 
Disseminating research findings to practitioners and engaging with forest extension service to ensure effective communication; and;
Предприемане на дейности по изграждане на капацитета в правителствени и неправителствени организации, структури по управление на дейностите в горите, частни компании, образователни институции; 
Taking actions for capacity building in government organizations, forest management structures, private companies, universities, and higher education.
Изграждане на устойчивост при възобновяването, създаването на нови гори и увеличаването на горските ресурси за увеличаване на възстановителните способности на горите и посрещане на предизвикателствата при нужда от залесяване и увеличено търсене на дървесина: 
Building resilience in regenerating, expanding, and strengthening forest resources to increase resilience of forests and meet challenges in recovery operations and higher demand of wood;
Адаптиране и укрепване на горите чрез подпомагащо и обогатяващо залесяване; 
Strengthening the existing forest resources through enrichment planting;
Поддържане и създаване на нови полезащитни пояси; 
Maintaining and creating new forest shelter belts in agriculture lands;
Създаване на горски коридори за свързване на изолирани гори в равнините; и 
Creating forest corridors to link existing forest patches in the lowlands; and
Нови залесявания за бързо производство на дървесина за биомаса и други нужди; 
Initiating new afforestation for short-rotation production of wood for biomass and technological needs.
Опазване на наличните „горещи точки“ на биологично разнообразие, участъци с гори във фаза на старост, групи от биотопни дървета и поддържане на подходящи коридори между тях; 
Maintaining biodiversity and genetic diversity, thus maximizing the ability of forests to absorb the effects of climate change through a high degree of species and genotype heterogeneity:
Промоциране на лесовъдски системи, които осигуряват високо видово и структурно разнообразие и висок потенциал за естествено възобновяване; 
Preserving available hotspots of biodiversity, old growth patches, and clusters of habitat trees;
Ограничаване на пространственото събиране на участъци с по-ниска структурна хетерогенност и видово богатство; 
Promoting management strategies, which insure high species and structural diversity and natural regeneration;
Продължаване на усилията за идентифициране на ключови местообитания и поддържането им с оглед осигуряване на реална защита на видовете с ограничено разпространение. 
Limit the spatial clustering of forest patches with lower structural heterogeneity and species richness;