natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В рамките на този доклад, следвайки насоките на ЕС, бе извършено приоритизиране на възможностите за адаптиране, специално определени за сектора на човешкото здраве. 
In the framework of this report, following EU guidance, the adaptation options specifically identified for the human health sector have been prioritized.
В подкрепа на определянето на приоритетите беше организирана среща за приоритизиране на приоритетите в София през октомври 2017 г., като бяха поканени различни заинтересовани страни от сектора. 
In support of the priority setting a prioritization meeting was organised in Sofia in October 2017, inviting a variety of stakeholders from the sector.
МКА е подход, както и набор от техники, които имат за цел да осигурят цялостно подреждане на опциите, вариращи от найпредпочитаните до най-малко предпочитаните. 
MCA is an approach as well as a set of techniques, that aims at providing an overall ordering of options, ranging from the most preferred to the least preferred.
Това представлява начин за разглеждане на сложни проблеми, характеризиращи се с комбинация от парични и непарични цели. 
It represents a way of looking at complex problems that are characterised by a mix of monetary and non-monetary objectives.
МКА разбива опциите в по-лесно управляеми части, като използва набор от критерии. 
MCA breaks down options into more manageable pieces by using a set of criteria.
Двете групи от критерии, използвани за анализа, бяха тези на "Нетните ползи", допълнително разпределени в полза на икономическите, социалните и екологичните ползи, и "Рискове за изпълнение", допълнително разбити на финансови, социални, институционални, технически и технологични рискове. 
The two groups of criteria used for the analysis were those of ‘Net Benefits', further broken down into economic, social, and environmental benefits, and ‘Implementation Risks', further broken down into financial, social, institutional, technical, and technological risks.
При провеждането на МКА (т.е. оценяване на различните възможности за адаптиране), бе извлечена полза от присъствието на заинтересовани страни с професионални знания и опит в сектора. 
In carrying out MCA (that is, ‘scoring the different adaptation options'), the meeting benefited from the presence of stakeholders with professional knowledge and experience in the sector.
Независимо от това, това усилие за определяне на приоритетите трябва да се разглежда като индикативно и ориентировъчно, поради три основни причини. 
Nevertheless, this priority setting effort must be considered as indicative and tentative, for three main reasons.
Първо, усилията бяха осъществени на ранен етап от процеса на разработване на стратегически поглед и планиране на специфични за сектора опции за адаптиране към изменението на климата. 
First, the effort was carried out at an early stage in the process of developing a strategic view and planning of sector-specific CCA options.
На второ място, не всички, които бяха поканени на срещата за приоритизиране, използваха поканата да присъстват. 
Second, not all those who were invited to the prioritization meeting used this invitation to attend.
И трето, по-широко разбиране на основната информация и понятия от страна на заинтересованите страни би било полезно, за да им позволи да направят по-обосновани резултати. 
And third, a broader understanding of underlying information and notions at the side of the stakeholders would be beneficial to allow them to make more founded scores.
Следователно настоящият списък с приоритети служи само като "първо усещане" за основната посока на действията, които трябва да бъдат предприети първоначално. 
Therefore, the current priority list only serves as a ‘first feel' about the main direction of the actions to be taken first.
На по-късен етап следва да се обърне допълнително внимание на процеса на определяне на приоритети, както за този сектор, така и във всички икономически сектори, които играят роля при планирането на действията на България за адаптиране към изменението на климата. 
At a later stage further attention should be paid to the priority setting process, both for this sector as across all economic sectors that play a role in the planning of Bulgaria's CCA actions.
Петте основни приоритетни варианта за приспособяване, които бяха преднамерено и индикативно определени за сектора на човешкото здраве са: 
The five main priority adaptation options that were tentatively and indicatively identified for the human health sector are:
1) Промяна / разработване на законодателство, нормативни актове, стандарти, кодекси, планове, политики и / или програми; 
Amending/ developing legislation, regulations, standards, codes, plans, policies and/or programmes;
2) Мониторинг и събиране на данни; 
Monitoring and collecting of data;
3) Обществено образование и повишаване на осведомеността; 
Public education and awareness outreach;
4) Работа в партньорство и сътрудничество: вътрешно- и междусекторни (местни, национални и международни); 
Working in partnership and cooperation: intra- and inter-sectoral (local, national and international);
5) Извършване на научни изследвания / повишаване на знанията. 
Carrying out research/raising knowledge-base.
Основните предизвикателства при разработване на адаптационната стратегия за здравния сектор в България са свързани с голямото разнообразие от климатично обусловени здравни ефекти, с големите различия в климатичните и социално-икономическите условия по територията на страната, както и с голямата неопределеност по отношение на понататъшните изменения на климатично-чувствителните здравни рискове. 
The main challenges in the development of adaptation strategies for the health sector in Bulgaria relate to a wide variety of climatically driven health effects, with large differences in climate and socioeconomic conditions across the country, and with great uncertainty regarding further changes of climate-sensitive health risks.
A. Правно-нормативен и политически капацитет 
Legal Normative Capacity
Б. Административно-организационен, комуникационен и финансов капацитет 
Administrative, Organizational and Financial Capacity
B. Професионален капацитет 
Professional capacity
Г. Информационно-комуникационен и технологичен капацитет 
Information, Communication and Technological Capacity
Д. Капацитет на застроената и естествената среда 
Infrastructure (built and natural environment) Capacity
Е. Социално-икономически капацитет 
Socioeconomic Capacity
Ж. Научно-изследователски капацитет 
Research Capacity
Във времеви аспект здравната адаптация към изменението на климата би следвало да бъде съгласувана с хоризонтите на Националната здравна стратегия, с плановете за развитие на териториално-административните единици в страната, а също с дневния ред на здравните политики на ЕС и СЗО. 
On a temporal basis, health adaptation to climate change should be consistent with the National Health Strategy horizons, the plans for development of the territorial-administrative units in the country, the EU Health Policy Agenda, and the WHO agenda.
Очаква се, че първият период на здравна адаптация в България ще обхване 2019-2022 г., след което ще може да се извърши оценка на резултатите и да се набележат по-нататъшни действия. 
It is expected that the first period of health adaptation in Bulgaria will cover 2019-2022, after which it will be possible to evaluate the results and to identify further actions.
Потенциално влияние на изменението на климата върху човешкото здраве 
Potential Climate Change Impacts on the Human Health Sector in Bulgaria
Потенциално влияние на изменението на климата върху човешкото здраве в България 
Potential climate change impacts on the human health sector in Bulgaria
Анализ разходи-ползи 
Cost-benefit Analysis
Изменението на климата засяга човешкото здраве и води до широк спектър от рискове за общественото здраве. 
Climate change is affecting human health and it entails a wide variety of public health risks.
Изменението на климата вече е засегнало пряко човешкото здраве, чрез промените в климатичните модели (температура, валежи и чести екстремни събития) и косвено чрез промяна на качеството на водата, въздуха, храните и биоразнообразието. 
Climate change has already affected human health directly by changing weather patterns (temperature, precipitation and frequent extreme events) and indirectly by changing water, air and food quality and biodiversity systems.
Инвестициите в здравословна околна среда и в здравните системи биха могли да намалят тежестта на заболяванията и да подобрят здравето на населението. 
Investment in healthy environments and in health systems could reduce the burden of disease and improve the health of the population.
Концептуалната рамка на Анализа на разходите и ползите (АРП) беше разработена въз основа на изменението на климата, засягащо сектор „Човешко здраве“. 
The conceptual framework of the cost-benefit-analysis (CBA) was developed based on climate change affecting the Human Health sector.
Оцени параметрите на връзката между показателите за ефективност и показателите за изменението на климата за сектора на здравеопазването (повишаване на температурата с 2°C и с 4°C и промени в режима на валежите). 
Estimate the parameters of a relationship between performance indicators and climate change indicators for the human health sector (temperature +2° C and +4°C, and precipitation changes).
Ефектите са изразени като намаляване на разходите в резултат на взетите адаптационни мерки. 
The effects are expressed as a decrease in costs because of adaptation measures taken.
Оцени и класифицира възможностите за адаптация по отношение на икономическата им ефективност. 
Evaluate and rank the adaptation measures in terms of economic efficiency.
Регресионният анализ - като техника за оценка на адаптационните мерки при несигурност - идентифицира онези фактори, които оказват най-голямо влияние върху основните секторни показатели. 
The regression analysis - as a technique to assess adaptation measures under uncertainty - identifies those factors that have most influence on main sectoral indicators.
Ползите се определят като положителен ефект от прилагането на мерки за адаптиране към изменението на климата в сектор “Човешко здраве“. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the health sector.
Процедури за събиране на данни 
Data collection procedure
Основните данни, използвани за анализа на разходите и ползите са от плана за действие, който е част от проектопредложението за Национална стратегия и План за действие за адаптиране към изменението на климата за България и официални статистически данни, доколкото такива са налични. 
The primary data used for the CBA was obtained from the Action Plan that is part of a draft proposal for a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan for Bulgaria, and from official statistical data, as far as available.
Корелационата връзка показва кои показатели значително зависят от изменението на климата. 
The relationship indicates which indicators are significantly dependent on climate change.
Спецификации на модела - допускания и ограничения 
1.3 Model specifications - assumptions and limitations
При подготовката и провеждането на АРП съвет бяха направени редица допускания, включително: 
A number of assumptions were made when preparing and carrying out the CBA.
За да се изчислят разходите за здравеопазване, показателите за дейността се отнасят към здравето, здравеопазването и здравните услуги. 
To estimate health costs, the performance indicators are addressing health, health care and health service.
Основните показатели за дейността, включени в анализа, са: текущи разходи за болници; текущи извънболнични разходи за здравеопазване; текущи разходи на системата за продажба на дребно в аптеки, оптики и санитарни магазини; и текущите разходи за лечебни и рехабилитационни грижи. 
The main performance indicators included in the analysis are: current expenditure for hospitals; current out-patient health expenditure; current expenditure through the system of retail sale in pharmacies, optical and sanitary shops; and current expenditure on curative and rehabilitative care.
Публичните бюджети и частните разходи, които се отнасят до новите заплахи за здравето в резултат на изменението на климата, се вземат предвид. 
Public budgets and private costs which address new health threats as a result of climate change are taken into account.
Определено е въздействието на факторите, свързани с изменението на климата върху паричните разходи, както и върху средствата от публичния бюджет за лечебни и рехабилитационни грижи. 
The impact of climate change factors on cash outlay, and on public budget allocations for curative and rehabilitative care was clarified.
Прогнозите за климата (температура и валежи) бяха приложени към историческите различия в България (1991-2015 г.). 
Climate projections (temperature and precipitation) were applied to historical variances experienced in Bulgaria (1991-2015).
За оценка на тенденциите на показателите за сектора при сценариите за повишаване на температурата с +2°C и +4°C се използва базов сценарий. 
A baseline scenario is used to evaluate the development trend of the performance indicators under the +2°C and +4°C temperature rise scenarios.
Базовият сценарий отразява продължаването на настоящите политики и планове, т.е. бъдеще, в което не се предприемат нови мерки за справяне с изменението на климата. 
The baseline scenario reflects a continuation of current policies and plans, that is, a future in which no new measures are taken to address climate change.
Ползите се определят като положителния ефект от прилагането на мерките за адаптиране към изменението на климата в сектор здравеопазване. 
The benefits are defined as the positive effect of the implementation of climate change adaptation measures in the health sector.
Регресионният анализ на факторите за изменение на климата и секторните показатели за дейността не може да бъде направен поради липсата на налични статистически данни за заболявания и смъртност вследствие на изменението на климата (повишена температура, топлинни вълни и екстремни метеорологични явления). 
The regression analysis between climate change factors and sectoral performance indicators could not be made because of a lack of available statistical data of diseases and mortality resulting from climate change (increased temperature, heat waves, and extreme weather events).
Промените в климата имат широк диапазон от последици за човешкото здраве, включително повишена смъртност и различни заболявания, причинени от температурните промени. 
Climate change has a wide range of implications for human health, including increased mortality and different illnesses caused by temperature changes.
Тази недостатъчна наличност на информация затруднява правилното отчитане на зависимостта между показателите за сектора и параметрите на изменението на климата. 
This insufficient information availability hinders the correct accounting of the relationship between performance indicators and climate change parameters.
За оценка на тенденциите на развитие на показателите за сектора при сценариите за покачване на температурата с +2°C и с + 4°C, без да се вземат предвид мерките за адаптиране към изменението на климата, беше използван базов сценарий. 
A baseline scenario was used to evaluate the development trend of the performance indicators in the +2°C and +4°C temperature rise scenarios without taking into account climate change adaptation measures.
Този базов сценарий отразява продължаването на настоящите политики и планове (т.е. бъдеще, в което не се предприемат нови мерки за справяне с изменението на климата). 
This baseline scenario reflects a continuation of current policies and plans (that is, a future in which no new measures are taken to address climate change).
Предположението в АРП е, че изменението на климата може да окаже отрицателно въздействие върху човешкото здраве и по този начин допълнителното използване на здравеопазване, загубата на човешка производителност и частично предотвратимата загуба на благосъстояние се отчитат като икономически разходи. 
The assumption of the CBA is that climate change can negatively affect human health and thus, additional use of health care, lost human productivity, and partially avoidable loss of welfare are accounted as economic cost.
Целта на анализа на базовия сценарий е в контекста на изменението на климата да се покажат загубите поради бездействие и да се подчертае стойността на последиците за здравето и необходимостта от тяхното предотвратяване или намаляване. 
The objective of the baseline analysis is, in the context of climate change, to show the losses of inaction and to highlight the value of health effects and the need to avert or reduce them.
Мерките за адаптиране могат да намалят ефекта от изменението на климата върху здравето, да защитят здравето на населението и да се избегнат разходи за вреди на здравето. 
Adaptation measures can reduce the health effects of climate change, protect the health of the population, and avoid damage costs.
Кумулативните ефекти за сектора представени в таблица 14, показват разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани мерки за адаптация) и сценариите с покачване на температурата с +2°С и с +4°С до 2050 г. 
The cumulative sector effects presented in Table 14 illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation measures), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Очаквани кумулативни секторни ефекти от изменението на климата в сектор човешко здраве до 2050 г. без мерки за адаптиране (базов сценарий в млн. евро) 
Expected cumulative sector effects from climate change in the Human Health sector until 2050 without adaptation measures (baseline scenario in € mln.)
Като цяло ефектите от изменението на климата върху показателите за сектора са отрицателни. 
Overall, the effects of climate change on the performance indicators are negative.
Допълнителните разходи за болниците за покриване на щетите за здравето в случай, че не са предприети мерки за адаптиране за периода до 2050 г., ще бъдат около 107 милиона евро при сценарий +2°C и 233 милиона евро при сценарий +4°C. 
Additional expenditure for hospitals to cover the damage to health in case no adaptation measures are taken for the period until 2050, will be around €107 million under the +2°C and €233 million under the +4°C scenario.
Извънболничните разходи за здравеопазване са 57 млн. евро при +2°C и 124,76 млн. евро при сценария +4°C. 
Out-patient health expenditure are €57 million higher under the +2°C and €124.76 million higher under the +4°C scenario.
Икономическите последици от променливостта на изменението на климата са значителни за българското население; показателят "разходи на системата за продажба на дребно в аптеките" ще достигне 130 млн. евро при сценарий +2°C и 285 млн. евро при сценарий +4°C. 
The economic consequences of climate change variability are substantial for the Bulgarian population; the indicator ‘expenditure through the system of retail sale in pharmacies' will reach an amount of €130 million under the +2°C and €285 million under the +4°C scenario.
Освен това разходите за лечебни и рехабилитационни грижи също ще се увеличат до 2050 г. 
In addition, expenditure for curative and rehabilitative care will also increase to 2050.
Резултати от анализа разходи-ползи 
Results of the Cost-Benefit Analysis
АРП за сектора (допълнително обяснен в приложение 3) се фокусира върху меките мерки за адаптиране. 
The CBA for the sector focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Ползите, получени в резултат на тяхното изпълнение, са най-добре илюстрирани чрез количественото определяне на редица основни показатели за сектора (текущи разходи за болници, текущи разходи за здравни услуги за извънболнична помощ, текущи разходи на системата за продажба на дребно в аптеки, оптики и санитарни магазини, текущи разходи за лечебни и рехабилитационни грижи). 
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of a number of main performance indicators (current expenditure for hospitals; current out-patient health expenditure; current expenditure through the system of retail sale in pharmacies, optical and sanitary shops; current expenditure on curative and rehabilitative care).
Те се приемат за положителни. 
These are assumed to be positive.
Нетната настояща стойност (ННС) в таблица 15 илюстрира паричната стойност на избегнатите загуби в резултат на приложени мерки за адаптиране, докато икономическата ефективност определя количествено ползите, постигнати във връзка с необходимите инвестиции / разходи. 
The net present value (NPV) in Table 15 illustrates the monetary value of avoided losses as a result of implemented adaptation measures, while the cost effectiveness quantifies the benefits achieved in relation to the required investments/costs.
Ползи от мерките за адаптиране в сектор човешко здраве при различни климатични сценарии до 2050 г. (в млн. евро) 
Benefits of adaptation measures in the Human health sector until 2050 (in €, mln.)
Прогнозата показва, че средно, при реалистичния сценарий +2°C ННС на паричния поток е 5,0 млн. евро и 107,3 млн. евро при реалистичния сценарий +4°C. 
The projection shows that on average, under the +2°C realistic scenario, the total cash flow in NPV is €5.0 million and €107.2 million under the realistic scenario at +4°C.
При оптимистичния сценарий ННС на бъдещия паричен поток е 9 млн. евро при сценарий +2°C и 119 млн. евро при сценарий +4°C. 
Under the optimistic scenario the projected cash flow in NPV is €9.0 million at +2°C average and €118.9 million at +4°C average.
Дори при песимистичния сценарий ННС на бъдещия паричен поток се очаква да възлезе на 1 млн. евро при +2°C и 95,5 млн. евро при +4°C. 
Even in the pessimistic scenario the future cash flow in NPV is projected at €984 thousands at +2°C and €95.5 million at +4°C.
В рамките на настоящия анализ, икономическата ефективност на мерките за адаптиране се използва за количествена оценка на ефекта от инвестициите при всеки сценарий. 
In this analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
При реалистичния сценарий с +2°C съотношението ползи/разходи е 1,10 евро (т.е. ползите, постигнати за едно евро инвестиция) ) и 3,21 евро при реалистичния сценарий +4°C. 
Under the +2°C realistic scenario the benefit/cost ratio is €1.10 (that is, the benefit achieved per Euro spent), and €3.21 under the +4°C realistic scenario.
При сценария +4°C се наблюдава по-висок ефект от инвестициите, тъй като средната температура на въздуха през периода 1991- 2015 г. вече се е увеличила с + 1,6°C. 
A higher effect of investments is observed under the +4°C scenario because the average air temperature during 1991-2015 has already increased by +1.6°C.
Така към момента, нивото на сценария +2°C вече е почти достигнато. 
Thus, to date, the level of the +2oC scenario has already almost been reached.
Спестените икономически разходи и потенциалните ползи от адаптацията, свързана със здравето, се измерват спрямо разходите за прилагане на мерки за адаптиране. 
The economic savings and potential benefits of health relevant adaptation is measured against the costs of implementing adaptation measures.
Общият ефект за сектора от повишената температура е отрицателен и води до нарастване на разходите за здравеопазване. 
The total sector effect of increased temperature is negative, and it leads to an increase of the costs for health care.
Цялостният ефект от мерките за адаптация ще бъдат спестените разходи в резултат на потенциално намалени вреди за здравето поради изменението на климата. 
The overall effects of the adaptation measures will be cost saving as a result of potentially decreased health damage from climate change.
ННС показва, че инвестициите в мерки за адаптация са икономически ефективни. 
The NPV calculation shows that investments in adaptation measures are economically efficient.
Освен това, мерките за адаптиране са важни за ефективна подготовка и реагиране към изменението на климата. 
Moreover, adaptation measures are important for effective health preparedness and response to climate change.