natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Според направената оценка, до 2080 г. огромни райони в Испания, Обединеното кралство, Нидерландия, Италия, Франция, балканските страни, включително България и Румъния, ще бъдат обект на „увеличаване на вероятността за възникване на опасност от най-малко 20% при три или дори четири от разгледаните седем опасности ” (Европейската агенция за околната среда, 2017 г.). 
According to the assessment, by 2080, vast areas in Spain, United Kingdom, Netherlands, Italy, France, the Balkan countries, as well as Bulgaria and Romania will be subject to “increases in the probability of hazard occurrence of at least 20 percent for three or even four out of the seven hazards considered” (EEA 2017).
Тези модели потвърждават, че Югоизточна и Южна Европа са горещи точки на въздействие и уязвимост от изменението на климата. 
These patterns confirm the critical role of southeastern and southern Europe as hotspots of climate change impacts and vulnerabilities.
11 Проект ENHANCE - Укрепване на партньорствата за управление на риска от катастрофални природни бедствия в Европа, финансиран по Седма рамкова програма -Околна среда ENVIRONMENT - специфична програма “Сътрудничество“: Околна среда (включително Изменение на климата), Кордис, Информационна служба на Обшцостта за изследвания и развитие, Европейска комисия. 
[11: ENHANCE project - Enhancing risk management partnerships for catastrophic natural disasters in Europe, funded under the FP7-ENVIRONMENT - Specific Program "Cooperation": Environment (including Climate Change), CORDIS, Community Research and Development Information Service, European Commission.
Основната цел на проекта ENHANCE е да се разработят нови начини за повишаване на устойчивостта на обществото към катастрофални въздействия от природни бедствия, като се предоставят нови сценарии и информация за избрани случаи на опасност в тясно сътрудничество със заинтересованите страни и като се допринесе за развитието на нови многосекторни партньорства (МСП) за намаляване или преразпределяне на риска. http://cordis.europa.eu/proiect/rcn/106592 en.html 
The main goal of the ENHANCE project is to develop new ways to enhance society's resilience to catastrophic natural hazard impacts, by providing new scenarios and information in selected hazard cases in close collaboration with stakeholders, and by contributing to the development of new multi-sector partnerships (MSPs) to reduce or redistribute risk. http://cordis.europa.eu/project/rcn/106592_en.html ]
12 Част от данните на сценария са за атмосферната среда на МЕГИК. 
[12: Part of the Scenario Data for the Atmospheric Environment of IPCC.
Ключови допускания за сценария за емисиите SRES A1B: Един бъдещ свят на много бърз икономически растеж, нисък прираст на населението и ускорено въвеждане на нови и по-ефективни технологии. 
Key Assumptions for the SRES A1B Emissions Scenario: A future world of very rapid economic growth, low population growth and rapid introduction of new and more efficient technology.]
Повечето климатични модели симулират увеличение на температурата на въздуха в България от 2°C до 5°C до края на века. 
Most climate models simulate an increase in air temperature in Bulgaria from 2°C to 5°C by the end of the century.
Прогнозираните в Петия доклад за оценка на МЕГИК (AR5, 2013 г. промени в температурата и валежите, както и потенциалните свързани с климата екстремиуми, показват, че в зависимост от сценария към 2081-2100 г. средната температура на въздуха ще се увеличи спрямо нормата за периода 1961-1990 г. с 2°C (RCP 2.6) до 7°C (RCP 8.5) или с 3°C (RCP 4.5) до 4°C (RCP 6). 
The projected changes in temperature and precipitation, as well as potential related climate extremes in AR5 (IPCC 2013) show, that depending on the scenario, the average air temperature will increase by 2081-2100, compared to the norm from 1961 to 1990 by 2°C (RCP2.6) to 7°C (RCP8.5), or by 3°C (RCP4.5) to 4°C (RCP6).
Зимите, класифицирани в условията на съвременния климат като студени, ще възникват по-рядко през 20-те и вероятно ще изчезнат през 80-те години на настоящия век. 
Winters classified as cold under the current climate will occur less often in the 2020s and will probably disappear by 2080s.
За разлика от тях, горещите лета ще се появяват по-често, като през 80-те години на века почти всяко лято се очаква да бъде необичайно горещо. 
In contrast, hot summers will occur more often and almost every summer is expected to be unusually hot in the 2080s.
Повечето сценарии за ИК предвиждат вероятността валежите през зимните месеци да се увеличат до края на века. 
In most climate change scenarios, rainfall during the winter months is likely to increase by the end of the century.
В същото време обаче се очаква значителното намаление на валежите през летните месеци да компенсира това увеличение. 
However, significant decrease in rainfall during the summer months is expected to offset this increase.
Прогнозните изменения на валежите в доклада AR5 (МЕГИК 2013 г.) показват колебания в годишните валежи средно в рамките на 10% (за RCP 2.6, RCP 4.5, RCP 6) и на 10-20% (за RCP 8.5). 
The projected changes in precipitation in AR5 (IPCC 2013) show fluctuations in annual rainfall averages within 10 percent (RCP2.6; RCP4.5; RCP6) and 10-20 percent (RCP8.5).
Всички климатични модели прогнозират, че след 2065 г. и до края на века валежите през лятото ще намалеят с 10-20%, а според RCP 8.5 до 2081-2100 г. това намаление може да достигне 30-40%. 
All climate models predict that after 2065 and until the end of the century rainfall in the summer will decrease by 10-20 percent and according to RCP8.5 until 2081-2100 it can reach 30-40 percent.
Резултатите от проучванията на водните ресурси в България, базирани на текущите тенденции при температурата на въздуха и валежите, както и на симулационните модели и климатичните сценарии, показват, че общият годишен речен отток вероятно ще намалее през настоящото столетие. 
The results from the studies of water resources in Bulgaria, based on current trends of air temperature and precipitation as well as on simulation models and climate scenarios show that the overall annual river runoff is likely to decrease during this century.
Сценариите за изменението на климата за България показват по-голяма честота на екстремни събития и бедствия като силни валежи, наводнения, горещи вълни и суши. 
Climate change scenarios for Bulgaria indicate an increased frequency of extreme events and disasters, such as droughts, heat waves, heavy rainfalls, and floods.
Анализът на очакваните екстремни метеорологични явления въз основа на показателите за температура на въздуха и валежи в Петия доклад за оценка на МЕГИК (AR5) показва, че в страната броят и интензитетът на сухите и горещи периоди през лятото ще нарастват, суши и наводнения ще възникват с по-голяма честота, както и поройни дъждове и опасни природни явления и процеси. 
The analysis of the expected extreme weather events, based on the use of temperature and precipitation indexes in AR5, shows that the number and intensity of dry and hot periods in summer will increase in the country, droughts and floods will occur with greater frequency, and torrential rainfall and dangerous natural phenomena and processes associated with these changes will occur.
Регионите, които ще бъдат най-силно засегнати от тези събития ще бъдат Североизточен, Югоизточен и Тракийски. 
The northeast, southeast, and Thrace regions will be the most affected from these events.
Според Европейската агенция по околна среда (ЕАОС) бъдещите промени в климата ще взаимодействат с други социално-икономически тенденции като: а) застаряване на населението и засилване на урбанизацията в цяла Европа; (б) прогнозирано намаляване на населението в Южна и Източна Европа; и (в) намаляване на икономическите различия между източната и западната част на Европа. 
According to the European Environment Agency (EEA 2017), future climate change will interact with other socio-economic developments, such as: (a) the ageing of the population and increasing urbanization across Europe, (b) projected decreases in population size in southern and eastern Europe, (c) and a narrowing economic gap between eastern and western parts of Europe.
Селското стопанство, водният сектор, горското стопанство и био разнообразието са в силна взаимозависимост и са свързани с променящите се модели на земеползване и с промяната на населението. 
The agriculture, water sector, forestry, and biodiversity sectors show strong interdependencies and are also related to changing land use patterns and population change.
Броят и размерите на земеделските стопанства съответстват на вида производство и на интензивността на напояването в съответния район за басейново управление (РБУ). 
The number of farms and farm sizes correlate with the type of production and irrigation intensity depending on the River Basin Directorate.
Най-висок дял на напояваната земя е в стопанства, които управляват по-малко от 2 хектара (средният размер на напояваната земя е между 0,1-0,2 хектара на стопанство), които са специализирани в отглеждането на зеленчуци и са разположени предимно в Източнобеломорския РБУ, (където 40 процента от фермите стопанисват 27 процента от използваната земеделска площ), и в Западнобеломорския РБУ, през който преминават две основни реки, Струма и Места, и затова се отличава с най-висок дял на напояваната площ - 10 процента. 
The highest share of irrigated land is with the farms that manage less than 2 hectares (the average size of irrigated land is between 0.1-0.2 hectare per farm), that specialize on vegetable growing and are predominantly situated in the East-Aegean region (where 40 percent of Bulgaria's farms manage 27 percent of the UAA) and West Aegean region (endowed with the two main rivers, Struma and Mesta, thus showing the highest share of irrigated area: 10 percent).
Дунавският РБУ обхваща почти една трета от земеделските стопанства в България (32 процента), които стопанисват повече от половината от земеделската земя (53 процента). 
The Danube River Basin region encompasses nearly one-third of Bulgaria's farms (32 percent) that manage more than half of the agricultural land (53 percent).
Преобладаващите в този район големи земеделски стопанства са специализирани в производството на зърнени и маслодайни култури, поради което напояването играе незначителна роля (0,7 процента). 
The predominant large farms in this region specialize in cereals and oil seeds and irrigation plays a marginal role (0.7 percent).
Броят на големите селскостопански предприятия е бил постоянен през предходното десетилетие и има нарастваща тенденция към специализация на културите, предимно зърнени култури и маслодайни семена. 
The number of large agricultural enterprises has been constant during the previous decade and there is a growing trend toward crop specialization, predominantly cereals and oilseeds.
Това от своя страна ускори консолидацията на земеделските земи и растежа на пазарните стопанства. 
This is turn has accelerated the consolidation of farmland and growth of commercial companies.
Промяна в структурата на земеделските стопанства в България в периода 2007-2013 г. 
Change of Farm structure in Bulgaria between 2007 and 2013
Източник: Дирекция„Агростатистика", МЗХГ2014 г. 
Source: Agro-statistics Directorate, MAFF 2014.
Налице са значителни разлики в устойчивостта и адаптационния капацитет, които са свързани с огромната поляризация в структурата на стопанствата. 
Substantial differences in resilience and adaptive capacity are associated with the huge polarity in farm structure.
Големите пазарни земеделски стопанства са изправени пред различни предизвикателства, породени от изменението на климата, за разлика от малките земеделски стопанства, които произвеждат основно за собствени нужди: 
Large-scale commercial farms face different challenges from climate change compared to small-scale subsistence farmers:
Големите земеделски стопанства обикновено имат тясно специализирани производства и добивите и съответно печалбата са силно уязвими от въздействието на честите и дълги периоди на засушаване. 
Large-scale farms commonly have very specialized production systems and are highly vulnerable to the impact of frequent and long periods of drought upon crop yields and farm profits.
Големите земеделски стопанства наемат добре-информирани специалисти с добри технически умения и обикновено разполагат със значителни финансови ресурси и възможности за адаптиране на производствата си включително диверсификация на отглежданите култури, въвеждане на нови земеделски технологии и използване на напояване. 
However, the large commercial farms also employ well-informed professionals with good technical skills and normally have considerable financial resources and significant capacity to adapt their farming systems, including the diversification of cropping systems, the adoption of new agricultural technologies, and use of irrigation.
По -малките стопанства, които произвеждат за собствени нужди, заемат найвисок дял сред видовете земеделски стопанства и са социално и икономически уязвими от неблагоприятни климатични събития, тъй като често разполагат с помалко ресурси, по-ограничен достъп до иновации и по-ниска финансова устойчивост. 
Smaller, subsistence farms form the highest share of farm type and are socially and economically vulnerable to adverse climate events, as they often have fewer resources, more limited access to innovation, and less financial resilience (European Parliament 2017).
Повечето малки земеделски стопанства осигуряват значителна част от прехраната на домакинството като произвеждат главно за собствена консумация и я разпределят в рамките на семейството. 
Most of subsistence farms are supplying significant proportions of the household diet, producing mainly for own consumption and distribution within the family.
В някои случаи отделни земеделски производители и/или местни общности също са силно специализирани в производството на специфични култури, което допълнително увеличава тяхната уязвимост. 
In some cases, individual farmers and/or local communities are also highly specialized in the production of specific crops, which further increases their vulnerability.
В други случаи сред някои общности от дребни земеделски производители се наблюдава вътрешна гъвкавост поради ниските им вложения и рециклирането на ресурсите, разнообразие на производството, силни социални отношения (в някои региони), алтернативни източници на доходи извън стопанството. 
In other cases, some intrinsic resilience can be found within communities of small farmers due to their low inputs and recycling of resources, diversity of production, strong social relations, and (in some regions) alternative sources of off-farm income.
Устойчивостта и адаптационният капацитет на тези по-разнородни общности имат потенциала да бъдат доразвити, ако бъдат преодолени пречки като ниски образователни равнища, териториална/социална изолация и липса на достъп до инвестиционен капитал. 
The resilience and adaptive capacity of these more diverse communities has the potential to be further developed if obstacles such as low educational standards, geographical/social isolation, and lack of access to investment capital can be overcome.
Уязвимостта на българското селско стопанство към изменението на климата се влошава от недостатъчно разпространените консултантски услуги и неадекватната информация за резултатите от научните изследвания. 
The vulnerability of Bulgarian agriculture to climate change is worsened by insufficient agricultural extension services and inadequate information flow from results of research.
Националната служба за съвети в земеделието (НССЗ) предоставя консултантски услуги, свързани с напояването, на близо осем хиляди полупазарни земеделски производители, които са заети главно в зеленчукопроизводство и използват капково напояване. 
The National Agricultural Advisory Service (NAAS) provides some irrigation-related advisory services to some 8,000 semi-subsistence farmers producing mainly vegetables under drip irrigation.
Консултантски услуги за управление на водите в стопанството, се предоставят на някои групи селскостопански производители от частни предприятия в рамките на сключени договори. 
Agricultural extension services including advisory services on on-farm water management is being provided to some farmer groups by private companies under contracts with farmers.
Само малка част от земеделските стопани обаче успяват да се възползват от тази подкрепа. 
However, only a small fraction of farmers benefits from this support.
Без засилване на държавната подкрепа за разширяване на услугите в земеделието, съществуващата мрежа не е в състояние да предоставя на малките земеделски стопани достатъчно информация и консултации за изменението на климата, които да отговарят на спецификата на дребното селско стопанство. 
Without increased governmental support for extension services, the existing network is not able to sufficiently provide climate change information and adaptation advice to subsistence farmers that is relevant to the specifics of small-scale agriculture.
13 Този подраздел се основава на глава „Анализ и оценка на риска и уязвимостта в областта на селското стопанство и почвите“ на доклада: Анализ и оценка на риска и уязвимостта на секторите в българската икономика от климатичните промени, разработен по Оперативна програма Околна среда 2007-2013 г., с финансовата подкрепа на Европейския фонд за регионално развитие. 
[13: This sub-section is based on the Risk and Vulnerability Analysis and Assessment in the Agriculture and Soils chapter of: Risk and Vulnerability Analysis and Assessment of the Bulgarian Economic Sectors to Climate Change Report, developed under the EU Operational Program ‘Environment 2007-2013', with financial support from the European Regional Development Fund.]
Метеорологичните условия са сред основните фактори, определящи производителността на земеделските култури. 
Weather conditions are among the main factors determining the productivity of agricultural crops.
Екстремните метеорологични явления и климатичните аномалии имат силно въздействие и могат да увредят добивите и/или да намалят качеството на земеделската продукция. 
Extreme weather events and climate anomalies have a strong impact and can compromise yields and/or reduce the quality of output.
В бъдеще все по-уязвими ще бъдат пролетните култури, засети върху неплодородни почви, както и обработваемата земя в Югоизточна България, където дори и при настоящите климатични условия валежите са недостатъчни, за да се осигури нормален растеж, развитие и добив на култури. 
In the future, spring crops sown on infertile soils will be increasingly vulnerable, as well as the arable land in southeaster Bulgaria where the precipitations even under the current climate conditions are insufficient to ensure normal growth, development, and yield of crops.
Увеличаването на концентрацията на въглероден диоксид в бъдеще може да създаде условия за подобряване на добивите от основни култури, но това потенциално увеличение на добивите може да бъде възпрепятствано от повишения риск от засушаване, както и от съкращаване на продължителността на репродуктивния период, дължащо се на повишаване на температурата на въздуха. 
Rising concentration of CO2 in the future might create conditions to improve the yields of major crops; however, this potential increase in yields may be hindered by the increased risk of drought, as well as shortening duration of the reproductive period due to increases in air temperatures.
В следствие на това ще има изместване на периода на достигане на зрялост, ще се промени продължителността на вегетационния период на насажденията и на добивите. 
There will be a shift in the dates of maturity of different crops, variations of the growing periods, and changes in their yields.
Като се има предвид очакваното повишаване на температурите с течение на времето, по-малкият брой студени дни през годината биха могли да възпрепятстват процеса на яровизация при зимните зърнени култури. 
It is expected that given the temperature increase over time, fewer cold days may hinder vernalization in winter cereals.
Температурата на въздуха е основен фактор, определящ зеленчукопроизводството. 
Temperature is the main factor for horticulture cultivation.
Възможно е повишените температури да наложат промени в сортовете насаждения, в периодите на засаждане и в събирането на зеленчуковата реколтата. 
Increased temperatures may require changes in cultivars and times of planting and harvesting.
Значителен брой зеленчукопроизводителни стопанства са разположени в Южния централен район на България и техните добиви зависят от напоителните системи и разпределението на водата. 
A significant number of horticultural holdings are located in the south-central region of Bulgaria and their yields are dependent on irrigation systems and water allocation.
Сушите ограничават наличието на водни ресурси и оказват натиск върху зеленчукопроизводството. 
Droughts limit the availability of water resources and put pressure on horticultural production.
Добивът на зеленчуци (по-специално при влаголюбивите растения, например зелето) е засегнат сериозно от недостига на вода по време на засушаванията през 2009, 2011 и 2012 г. (фигура 18). 
Vegetables (particularly moisture plants such as cabbage) suffered from water shortages during the droughts of 2009, 2011, and 2012 (see Figure 18).
Старата напоителна инфраструктура също е ограничителен фактор за ефективността на земеделската продукция. 
The old irrigation infrastructure was also a limiting factor in the efficiency of the productions.
При плодовите насаждения не е отбелязано значително влияние на засушаванията върху обема на добивите. 
For fruits, drought months do not significantly impact the yields.
Въпреки това през 2012 г. добивите от няколко овощни вида са пониски в сравнение с резултатите от предходната година (вж. фигура 19). 
However, in 2012, the yields of several fruits were lower when compared to the results of the previous year (see Figure 19).
Една от причините за това са неблагоприятните климатични условия в периодите на разпукване на пъпките, цъфтеж и събиране на реколтата. 
One reason for that was the unfavorable climate conditions during bud breaking, blooming, and harvesting.
По принцип по топлите зими биха могли да намалят добивите от костилкови овощни видове, които имат нужда от определен брой „единици студ“ за нормално протичане на вегетацията. 
In general, warmer winters could reduce yield volumes from stone fruit species, which need a certain number of chilling units for their normal growth.
Използвани са редица индикатори за оценка на въздействието на изменението на климата върху селското стопанство, като: продължителност на вегетационния период, агрофенология, добиви от културите и изискване за напояване. 
A number of indicators have been used in assessing the impact of climate change on agriculture, such as length of crops' growing season, agrophenology, crop yields, and irrigation requirements.
Промени в продължителността на вегетационния период. 
Changes in length of growing season.
Този индикатор характеризира броя на дните с температури на въздуха над определен температурен праг. 
The indicator depicts the number of days with an air temperature above a certain temperature threshold.
Очаква се глобалното затопляне да доведе до по-ранно начало на вегетацията през пролетта и по-дълъг период през есента. 
Global warming is expected to result in an early onset of vegetation in spring and a longer period in autumn.