natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Важна тема в дневния ни ред е и културното наследство в политиките на ЕС като ресурс за устойчиво развитие - в контекста и на това, че 2018 е Европейска година за културно наследство. 
An important theme in our agenda is also the cultural heritage of the EU policies, as a resource for sustainable development - in the context and also the fact that 2018 is a European Year of Cultural Heritage.
България е председател на Дунавската стратегия за срок от една година - до октомври 2018 г. 
Bulgaria is the Chairman of the Danube Strategy for a period of one year - until October 2018.
Успешно бяха проведени две от събитията в календара, а на 25 май в София ще бъде следващата съвместна работна среща на Националните координатори и Координатори на приоритетни области, която ще обсъжда оптималните възможности за успешно изпълнение на макрорегионалната стратегия. 
Two of the events in the calendar were successfully held and on 25 May, in Sofia, the next joint meeting of the National Coordinators and Coordinators of Priority Areas will discuss the optimal opportunities for successful implementation of the macro-regional strategy.
Начало » Информационни технологии » Международна координация и сътрудничество » Съвет на Европа » Документи » Препоръка CM/Rec (2012) 1 на Комитета на министрите до държавите членки относно управлението на обществените медии 
Home » Information Technology » International coordination and cooperation » Council of Europe » Documents » Recommendation CM/Rec(2012)1 of the Committee of Ministers to member States on public service media governance
Препоръка CM/Rec (2012) 1 на Комитета на министрите до държавите членки относно управлението на обществените медии 
Recommendation CM/Rec(2012)1 of the Committee of Ministers to member States on public service media governance
Свободата на словото и правото да се търси и получава информация са едни от основните принципи за функционирането на истинската демокрация. 
Freedom of expression and the right to seek and receive information are fundamental for the functioning of a genuine democracy.
Както е посочено в Декларацията на Комитета на министрите за управлението на обществените медии, приета в същия ден, медиите са най-важното средство за свободата на изразяване в обществената сфера, което позволява на хората да упражняват правото си на търсене и получаване на информация. 
As stated in the Committee of Ministers' Declaration on public service media governance, adopted on the same day, media are the most important tool for freedom of expression in the public sphere, enabling people to exercise the right to seek and receive information.
Обществените медии играят особена роля по отношение на зачитането на посоченото право, както и за осигуряването на разнообразно съдържание с високо качество, допринасящо за укрепването на демокрацията и обществената сплотеност, за насърчаването на междукултурния диалог и взаимното разбирателство. 
Public service media play a specific role with regard to the respect of this right and the provision of a varied and high-quality content, contributing to the reinforcement of democracy and social cohesion, and promoting intercultural dialogue and mutual understanding.
Обществените медии трябва да работят и да се развиват в рамките на една устойчива система за управление, която осигурява изпълнението на необходимите принципи на редакционна независимост и обществена отговорност. 
Public service media need to operate and evolve within a sustainable governance framework which secures both the necessary editorial independence and public accountability.
В споменатата декларация Комитетът на министрите предупреждава за рисковете за плурализма и разнообразието и като последица - за демократичните дебати и за ангажираността, ако настоящият модел, включващ обществените медии, частните медии и медиите на общностите, не бъде запазен. 
In the above-mentioned declaration, the Committee of Ministers alerts to the risks to pluralism and diversity in the media and, in consequence, to democratic debate and commitment, if the current model, which includes public service, commercial and community media, is not preserved.
Преходът от държавно към обществено радиоразпръскване и от обществени радио и телевизионни организации към обществени медии трябва вече да е успешно завършен в много от държавите членки на Съвета на Европа. 
The transition from State to public service and from broadcasting to public service media has yet to be successfully completed in many Council of Europe member States.
- включат в законите или в правилниците, където това все още не е направено, разпоредби относно функцията на обществените медии, особено във връзка с новите комуникационни услуги, като по този начин им дадат възможност да използват напълно потенциала си и главно да насърчават по-широко едно демократично, социално и културно участие и с помощта на новите интерактивни технологии; 
- including, where they have not already done so, provisions in their legislation/regulations for the remit of public service media, particularly with regard to the new communication services, thereby enabling these media to make full use of their potential and, especially, promote broader democratic, social and cultural participation, inter alia, with the help of new interactive technologies;
- насърчават обществените медии да преразглеждат и да развиват вътрешните управленски взаимоотношения, като им предоставят нужните средства за това, независимо от мястото, което заемат в прехода към напълно развити обществени медии, черпейки идеи от приложените ръководни принципи; 
- encouraging public service media and providing them with the necessary resources and tools to review and develop their internal governance arrangements, regardless of where they stand in the transformation into fully-fledged public service media, by drawing inspiration from the appended guiding principles;
- насърчават обществените медии да си сътрудничат активно на общо европейско равнище и да обменят идеи, добри практики и най-качествено съдържание с цел създаването на жизнена европейска обществена сфера и подпомагането на демократично гражданство в рамките на една по-обширна Европа; 
- encouraging public service media to co-operate actively on a pan-European scale and to exchange ideas on best practice and best content, in order to create a vibrant European public sphere and foster democratic citizenship within the wider Europe;
- осигуряват широкото разпространение на специално създадените и приложени по-долу ръководни принципи сред държавните органи, като по този начин създават възможност за обществените медии да затвърдят основната си позиция в медийната система и да подобрят функционирането си в цифровата среда, за да изпълнят мисията си; 
- ensuring wide distribution of the specifically designed guiding principles, appended hereto, to the public authorities in order to allow public service media to reinforce their essential position in the media system and improve their functioning in the digital environment to fulfil their democratic mission;
- поощряват държавните органи да подкрепят и да насърчават изпълнението на тези ръководни принципи. 
- encouraging the public authorities to support and promote the implementation of these guiding principles.
Ръководни принципи на управлението на обществените медии 
Guiding principles for public service media governance
I. Контекстът: предизвикателствата, с които се сблъскват обществените медии 
I. The context: challenges facing public service media
Предизвикателството да бъде осигурено точното ниво на независимост от държавата. 
The challenge of securing the right level of independence from the State
2. Първият приоритет при управлението на обществените медии трябва да бъде създаването на гаранции за това, че тяхната култура, политическа линия, процеси и програми отразяват и осигуряват редакционната им и функционална независимост. 
2. The first priority for public service media must be to ensure that their culture, policies, processes and programming reflect and ensure editorial and operational independence.
3. За някои организации преходът е от държавен оператор - със стабилни връзки с правителството и по-слаба отговорност пред широката публика или гражданското общество, към истинска обществена медия с редакционна и функционална независимост от държавата. 
3. For some organisations, the shift is from being the State broadcaster - with strong links to the government, and weaker accountability to the wider audience or civil society - to becoming genuine public service media, with editorial and operational independence from the State.
За много организации на обществени медии тази промяна изисква значително повишаване на стандартите за качество и на редакционните амбиции. 
For many public service media organisations, this shift requires a significant raising of quality standards and editorial ambition.
4. Все пак дори в държави с по-силно развити и по-дълбоко вкоренени системи на обществени медии връзката между обществените медии и правителството, което определя общата им функция и осигурява финансирането им, е нещото, изискващо постоянна бдителност. 
4. However, even in countries with more strongly developed and deeply rooted systems of public service broadcasting, the relationship between the public service media and the government, which sets their overall remit and secures their funding, is one that needs constant vigilance.
Наскоро направените промени във финансовите споразумения или в решенията за използване на лицензионните такси за финансиране на услуги на търговските медии в определени държави членки още веднъж приковават вниманието върху взаимоотношенията между обществените медии и държавата. 
Recent changes in certain member States to the funding arrangements or decisions to use the licence fee to fund services delivered by commercial media have once more focused attention on the relationship between public service media and the State.
Предизвикателството да бъде осъществено преобразуване от обществен оператор в обществена медия 
The challenge of transformation from public service broadcasting to public service media
5. Все повече традиционният модел на обществения оператор е повлиян от възникването на алтернативни начини за създаване и разпространение на съдържание и обвързване с публиката. 
5. The traditional model of public service broadcasting is increasingly impacted by the emergence of alternative ways of creating and distributing content and engaging with audiences.
Докато радиоразпръскването се уповава на линейното предаване на програми, навлизащите цифрови медии създават както за традиционните оператори, както и за други доставчици и създатели на съдържание нови и по-вълнуващи възможности да достигнат до публиката чрез по-висока степен на интерактивност и персонализиран избор. 
While broadcasting relies on linear transmission of programmes, emerging digital media give traditional broadcasters, and other content creators and providers, new and exciting possibilities of reaching audiences with a greater degree of interactivity and personalised choice.
Организациите на обществените медии трябва следователно да разгледат отново обществените си цели и да определят в рамките на обществената си функция правилния баланс между радиоразпръсквателни и други услуги, който най-добре би отговорил на потребностите на аудиторията според възможните ресурси. 
Public service media organisations must therefore look afresh at their public purpose and determine, within their remit, the correct balance of broadcast and other services that will best match audience need with available resources.
6. В зависимост от развитието на пазара и до степента, до която ресурсите и свободата, с която разполагат в рамките на обществената им функция им позволяват, обществените медийни организации в цяла Европа реагират с различна бързина на необходимостта да разнообразяват дейността си. 
6. Public service media organisations across Europe are responding at a different pace, depending on the maturity of their market and the extent to which their resources and the freedom they enjoy within their remit permit them to diversify.
Дори и там, където обществените медии са в по-неизгодна позиция да се възползват от новите начини за производство и разпространение, те са все пак наясно, че публиката във все по-голяма степен првиква към по-голям избор на услуги и контрол върху тях, преодставени им от други участници на пазара. 
But even where public service media organisations are less well placed to take advantage of new means of production and distribution, they are nevertheless aware that their audiences are increasingly accustomed to greater levels of choice and control over the services available to them from others in the market.
Оттук следва, че независимо с каква скорост и до каква дълбочина се разгръща процесът, обществените медии трябва да бъдат активно окуражавани за това, да могат позитивно и ефективно да отговарят на променящите се желания на аудиторията. 
It therefore follows that, no matter at what speed, or to what depth, public service media organisations need nevertheless to be actively encouraged to respond positively and effectively to these changing audience expectations.
Предизвикателството да бъде оправдана „двойствената система” в днешния пазар 
The challenge of justifying the “dual system” in today's market
Обществените медии следователно трябва да отговарят за това как определят целите си, как ги обясняват в рамките на обществената си функция и как дефинират обществената полза, която могат да доставят. 
Public service media organisations therefore have to be responsive in how they define their goals, how they justify them within their overall remit, and how they define the public benefit they will be able to deliver.
По-широкият контекст на доставяне на обществената услуга 
The wider context of public service provision
9. Характерно за обществените медийни организации е, че те са институции чиито задължения трябва да отговарят на широк кръг от цели, свързани със съдържанието и се финансират предимно с обществени средства (дори и да има допълнение от търговски приходи). 
9. Public service media organisations are typically institutions with obligations to meet a wide range of content objectives, funded primarily by public financing (even if supplemented by commercially generated revenue).
10. Понякога се разглежда въпросът за възможността да се прилага подход на разпределение на общественото финансиране, при който обществените медии биха могли да споделят средства с други медийни компании, които сключват договор с държавата, за да предоставят съдържание. 
10. Consideration is sometimes given to the possibility of a “distributed” approach to public funding where the public service media might share public resources with other media companies who enter into some form of contract with the State to deliver specific content outcomes.
В определени обстоятелства такъв тип подходи биха били подходящи, но в момента те са непознати за практиката на повечето държави и следователно не са специален обект на разглеждане от ръководните принципи. 
In certain circumstances, such approaches might be appropriate, but they are currently remote from the experience of most countries, and are therefore not specifically addressed in these guiding principles.
11. Ръководните принципи са моделирани по такъв начин, че да могат да се прилагат от самите обществени медии, но те биха могли да дадат насоки и в случаите, когато една обществена медийна организация може да бъде натоварена да разпределя обществените средства между други отделни организации. 
11. The guiding principles are designed to operate at the level of the public service media themselves, but they could also provide some guidance in cases where a public service media organisation may be charged with distributing public funding to a range of other organisations.
12. Взети заедно, технологичните, обществените, културните и финансовите предизвикателства обясняват защо и по какъв начин вече установената политика по отношение на обществените медии трябва да бъде преразгледана, както и защо самите обществени медии вече не би трябвало да намират утеха в елементарни предположения относно собствената им роля и положение. 
12. Taken together, these challenges - technological, societal, cultural and financial - explain why established policy concerning public service media should be re-assessed, and also why public service media organisations themselves can no longer take comfort in easy assumptions about their role and status.
II. Ролята на управлението за посрещането на тези предизвикателства 
II. The role of governance in meeting these challenges
13. Жизнено важно е държавите членки да преразглеждат и когато се налага да укрепват външните управленски споразумения с обществените медии, замислени така, че да гарантират редакционната и функционалната им независимост, а също и подходящото им финансиране. 
13. It is vitally important that member States review, and where necessary strengthen, the external governance arrangements for public service media designed to guarantee editorial and operational independence as well as appropriate funding.
Тези действия би трябвало да бъдат придружени от съответното задължение за обществените медии те самите да подлагат на оценка, доколко са задоволителни вътрешните управленски споразумения. 
This should be accompanied by a matching obligation for public service media themselves to assess the adequacy of their internal governance arrangements.
Настоящите ръководни принципи се основават в значителна степен на най-добрите практики в управлението и трябва да помогнат и на правителствата, и на обществените медийни организации да установят и да определят собствените си ответни мерки на възникналите нужди. 
The current guiding principles are significantly based on best practice in governance, and should help both governments and public service media organisations to identify and determine their own response to needs.
Нова управленска рамка 
A new framework for governance
14. Традиционните дефиниции за управление са недостатъчни до такава степен, че да могат напълно да обхванат новата и по-сложна медийна среда. 
14. Traditional definitions of governance are insufficient to take full account of the new and more complex media environment.
Тесните по характер дефиниции обикновено се концентрират върху конкретните правни и административни стъпки, които трябва да се предприемат, за да се осигури подходящият състав на съветите и на управленските структури. 
Narrow definitions typically focus on the precise legal and administrative steps taken to ensure the appropriate composition of boards and managing structures.
Те се стремят да се съсредоточат върху подробностите на процедурите за назначаване, сроковете за заемане на дадена длъжност и допустимите основания за освобождаване от нея, конфликта на интереси и начините, чрез които организацията би могла да бъде държана отговорна за действията си. 
They tend to concentrate on the detail of appointment procedures, the terms of tenure and permissible grounds for dismissal, conflicts of interest and methods by which the organisation will be held accountable.
Тези проблеми са от основна важност в една нормална и добре функционираща система за управление, но те трябва да бъдат поставени в по-широк контекст. 
While these issues are all of fundamental importance in a proper and well-functioning governance system, they must be placed in a broader context.
15. Една правилно функционираща система за управление би могла да бъде характеризирана с начина, чрез който организацията: 
15. A properly functioning governance system will be the way in which the organisation:
- определя в рамките на обществената функция визията и общата цел на организацията и гарантира, че е най-добре подготвена, за да изпълнява тази функция; 
- defines, within the public service remit, the vision and overall purpose of the organisation and ensures that it is best equipped to fulfil its remit;
- определя и наблюдава изпълнението на целите си; 
- sets and monitors delivery of its objectives;
- осигурява подкрепа за основните си заинтересовани участници; 
- secures the endorsement of its key stakeholders;
- осигурява и защитава подходящо ниво на независимост; 
- secures and protects the appropriate level of independence;
- структурира отношенията си със заинтересованите участници; 
- structures its relations with stakeholders;
- гарантира, че решенията й са съвместими с функцията й, че са взети въз основа на подходяща информация и са изпълнени изцяло. 
- ensures that its decisions are consistent with its remit, are appropriately informed and fully followed through.
16. Тази рамка приема, че : 
16. This framework recognises:
- всички организации на обществените медии са изправени пред една и съща необходимост от устойчиви системи на управление; 
- that all public service media organisations face the same need for robust governance systems;
- тази необходимост е всеобща и не зависи от достигнатото равнище на развитие в отделните страни или пазари; 
- that this need is universal and is not dependent on the degree of development within individual countries or markets;
- доброто управление е система, която укрепва сама и всяко действие, предприето, в която и да е нейна част трябва да служи, за да въздейства и да утвърди добрата практика в цялата система; 
- that good governance is a self-reinforcing system - and that action taken in any part of the governance system should therefore serve to influence and reinforce best practice across the whole system;
- както правителството, така и организациите на обществените медии трябва сами да преразгледат собствените си системи за управление и да определят къде е необходимо да се направят промени и да се въведат подобрения. 
- that both governments and public service media organisations themselves should review their own governance system and determine where change and improvement are needed.
17. В настоящите ръководни правила се предлага взаимносвързан набор от критерии, който обществените медийни организации могат да използват, за да оценят системите си за управление. 
17. An interlocking set of criteria that public service media organisations can use to assess their system of governance is proposed in the current guiding principles.
Критериите са създадени така, че да могат да се прилагат на всяко ниво в организацията: те се отнасят до най-високите нива на вземане на решения в медийната организация, но са и пряко свързани със структурите, процесите и видовете поведение, които функционират в нея. 
The criteria are designed to operate at every level within the organisation: they relate to the highest decision-making level of the media organisation, but they are also directly related to structures, processes and behaviours operating throughout the organisation.
Те се отнасят съответно и до принципите на независимост, отговорност пред съответните органи (accountability), ефективно ръководство, прозрачност и откритост, както и до готовността да се откликне на обществените нужди и до общата отговорност (responsibility). 
They relate respectively to the principles of independence, accountability, effective management, transparency and openness as well as responsiveness and responsibility.
Общ поглед върху модела 
Overview of the model
18. Моделът действа на три нива: 
18. The model operates at three levels:
А. Първата степен се отнася до формалните структури и процеси, които помежду си изграждат основните черти на управленската рамка: 
A. The first tier is concerned with the formal structures and processes that, between them, make the essential features of the governance framework:
а. взетите мерки, за да бъде гарантирана независимостта - основната цел на управленската рамка, на която и да е обществена медия, тъй като без независимост няма гаранции, че обществената медия ще работи ефективно или ще дава резултати на фона на широкия набор от обществени цели, както и че ще продължи да бъде ясно фокусирана, за да служи на обществения интерес; 
a. the steps taken to secure independence - the primary goal of any public service media governance framework, since without independence the public service media cannot be guaranteed to operate effectively or deliver against its wide set of public purposes and maintain its focus as purely to serve the public interest;