natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Националният план определя средствата, начините и сроковете за реализиране на целите, заложени в Цифровата програма за Европа до 2020 г., за предоставяне на бърз и свръхбърз широколентов достъп на всички европейци, чрез изграждане на мрежи за достъп от следващо поколение. 
The national plan specifies the means, methods and deadlines to implementat the objectives set out in the Digital Agenda for Europe until 2020, to provide fast and ultra-fast broadband to all Europeans by building next generation access networks.
Постигането на целите на „Европа 2020“ зависи и от предоставянето на приемливи цени на широк достъп до инфраструктура и услуги за свръхвисокоскоростен интернет. 
The achievement of the Europe 2020 strategy objectives also depends on the provision of wide access to infrastructure at affordable prices and services for ultra-high speed Internet.
Посрещането на предизвикателството за финансиране на изграждането на мрежи за достъп от следващо поколение с добро качество и на приемливи цени е ключов фактор, за да може Европа да увеличи своята конкурентоспособност и иновации, да предостави възможности за работа за младите хора, да предотврати изнасяне на икономическа активност извън границите на ЕС и да привлече инвестиции. 
Meeting the challenge to fund the construction of next generation access networks of good quality and affordable prices is a key factor for Europe to increase its competitiveness and innovation, to provide job opportunities for young people, to prevent the export of economic activity beyond the EU borders, as well as to attract investment.
В настоящия Национален план са очертани възможните средносрочни и дългосрочни насоки с времеви хоризонт 2020 г. за развитието на широколентовия достъп в България, чрез изграждането на мрежи за достъп от следващо поколение – NGA, чрез модернизиране и надграждане на съществуващите широколентови инфраструктури и/или изграждане на нови мрежи с последни технологични решения. 
Thie current National Plan outlines the possible medium and long-term guidelines with a time frame until 2020 for the development of broadband in Bulgaria, by means of developing next generation access networks (NGA), through modernizing and upgrading the existing broadband infrastructures and /or building new networks with the latest technological solutions.
Както беше споменато, Националният план е документ, допълващ и развиващ „Националната стратегия за развитие на широколентовия достъп в България за периода 2012 – 2015”. 
As it was mentioned the National Plan is document that complements and develops the National Strategy for the Development of Broadband in Bulgaria within the period 2012-2015.
Важно е да се отбележи, че мрежите за достъп от следващо поколение (NGA – Next Generation Access) в същност са елемент от мрежите от следващо поколение (NGN – Next Generation Networks). 
It is important to point out that next generation access networks (NGA), are actually a part of Next Generation Networks (NGN).
Мрежите от следващо поколение включват два основни компонента: опорна мрежа от следващо поколение (NGC – Next Generation Core) и мрежа за достъп от следващо поколение (NGA). 
Next generation networks include two main components: a next generation core network (NGC) and a next generation access network (NGA).
NGC се отнася до основната IP мрежа и се характеризира чрез заместване на съществуващите технологии за пренос и комутация с IP (Internet Protocol) технология в транспортната или опорна мрежа. 
NGC refers to the primary IP network and it is characterized by replacement of existing technologies for transport and switching with IP (Internet Protocol) technology in the transport or backbone network.
Тя дава възможност за реализацията на по-прости и по-евтини мрежови решения, които се използват за предоставяне на всички видове телекомуникационни услуги. 
It enables the implementation of simpler and cheaper network solutions that are used to provide all kinds of telecommunication services.
Високоскоростният широколентов достъп се отнася до технология за достъп (оптично влакно, меден кабел или безжична връзка) и разполагането на различни устройства в абонатната мрежа, например уличен шкаф в близост до потребителите за осигуряване на връзка чрез цифрови абонатни линии (xDSL) или разполагане на оптични влакна до помещенията на клиента. 
High-speed broadband refers to access technology (optical fiber, copper cable, or wireless connection) and the deployment of various devices in the local loop, such as a street cabinet near the users to provide connectivity via digital subscriber lines (xDSL) or deployment of optical fiber to the customer premises.
Той се характеризира с осигурената възможност за значително по-високи скорости на достъп, отколкото тези използвани понастоящем, за по-добро качество на услугите и симетрия на скоростите в двете посоки. 
It is characterized by providing the opportunity of considerably higher access speeds than those used currently, for better quality of service and speed symmetry in both directions.
Терминът NGA обикновено се използва за описание на изискването оптични кабели да достигат до крайния потребител или да са много близко до него, като в този случай последната част на мрежата за достъп („последната миля”) се обезпечава с много високоскоростни цифрови абонатни линии (VDSL). 
The NGA term is usually used to describe the requirement of fiber optic cables to reach the end customer or to be very close to him, as in this case the last part of the access network (the last mile) is compensated by very high-speed digital subscriber lines (VDSL).
Безжичните технологии също се разглеждат като възможност за реализиране на мрежи за достъп от следващо поколение, но на практика за момента те не могат да се конкурират с оптика в последната миля, поради ограниченията в радиочестотния спектър, освен ако не се използват много високи честоти на къси разстояния. 
Wireless technologies are also considered as an opportunity to implement next generation access networks, but in practice at the moment they cannot compete with the last mile fiber, because of limitations in their radio frequency spectrum unless high frequencies at short distances are used.
Тези технологии могат да станат част от NGA, но това ще бъде само в ограничени случаи, например в някои селски райони. 
These technologies can become part of NGA, but it will be only in limited cases, for example in some rural areas.
Безжичните технологии ще бъдат важни, но с нарастването на нуждите от все повече и нови мултимедийни и електронни услуги и приложения, които изискват по-широки честотни ленти, те по-скоро ще допълнят оптиката в последната миля, но все още трудно могат да я заместят. 
Wireless technologies will be important, but upon increasing the needs of more and new media and digital services and applications that require wider bandwidth will rather complement the last mile fiber, but it will be still hard to replace it.
С нарастването на нуждите от по–голяма скорост се очаква оптичния кабелен широколентов достъп да е в основата на NGA. 
Upon increasing the demand for higher speed, fiber broadband access is expected to be in the basis of NGA.
Потенциална възможност за осигуряване на широколентов достъп са и спътниковите комуникации. 
A potential opportunity to provide broadband are also satellite communications.
Но понастоящем нито мобилните нито спътниковите комуникационни технологии могат да отговорят на изискванията за 30 – 100 Mb/s осигурен абонатен достъп за потребителя. 
Currently neither mobile nor satellite communications technologies can meet the requirements of 30-100 Mbps provided subscriber access to the user.
Твърди се, че в бъдеще ситуацията ще се промени благодарение на развитието на мобилните мрежи от следващо поколение „Long Term Evolution“ (LTE) или други безжични технологии. 
It is said that in the future the situation will change, owing to the development of next generation mobile network called Long Term Evolution (LTE) or other wireless technologies .
Според изследвания, LTE ще може да достигне скорости до 100 Mb/s в посока надолу и 50 Mb/s в посока нагоре. 
According to some researches, LTE will be able to reach speeds of up to 100 Mbps downstream and 50 Mbps upstream.
Но осигурената скорост на предаване зависи от редица фактори, като брой потребители, използващи услугите едновременно, разстояние до базовата станция, използван честотен спектър и др. 
But the provided transmission speed depends on a number of factors, such as the number of customers using the services at the same time, distance to the base station, used frequency spectrum, etc.
Използването на интелигентните телефони с приложения, които постоянно се обновяват и изискват високоскоростно предаване и в двете посоки, поставят значителни ограничения в ползването на безжичните мрежи като елемент от NGA. 
The use of smart phones with applications that are constantly updated and require high-speed transmission in both directions place significant restrictions in the use of wireless networks as an NGA element.
По-нататък са посочени някои от възможностите за реализация на високоскоростни абонатни връзки, които да осигуряват параметрите за NGA посредством безжичен достъп. 
Some of the possibilities for the implmentation of high-speed subscriber connections are listed below, which should provide the NGA parameters by means of wireless access.
През последните години се осъществи експлозивен ръст на интернет както по отношение на броя на потребителите, така и по отношение на предадения обем данни. 
In recent years there has been an explosive growth of Internet usage, both with respect to the number of users and the transmitted data volume.
Интересно е да се отбележи, че сумарният обем на данните, които циркулират в интернет, се очаква да нараства с годишен ръст от 30 % през следващите години, като най-ниският търсен от крайните потребители капацитет се удвоява почти на всеки две години. 
It is interesting to note that the aggregation volume of data circulating in the Internet is expected to increase at an annual growth of 30% in the following years, as the lowest capacity demanded by end users nearly doubles in every two years.
Поради това, има нарастваща нужда от честотна лента, водеща до нови методи за достъп. 
Therefore, there is a growing need of bandwidth that leads to new access methods.
В мрежите за достъп, базирани на медни проводници, съществуват няколко присъщи технически и физични ограничения, които поставят бариери пред скоростта на предаване, като максимално разстояние, широчина на честотната лента и броя на едновременно действащите клиенти. 
In access networks based on copper conductors, there are several inherent technical and physical limitations that set barriers before the transmission speed, such maximum distance, bandwidth and the number of simultaneously active customers.
От друга страна, мрежите за достъп, базирани на оптични влакна, са единственото сигурно решение, което ще е в състояние да поеме бъдещата необходимост от все по-високи скорости, тъй като възможностите за пренос на оптичните влакна са теоретично неограничени. 
On the other hand, access networks based on optical fiber are the only safe solution that will be able to take on the future need for higher and higher speeds, as the opportunities to transmit optical fibers are theoretically unlimited.
Според Европейската комисия „Мрежите за достъп от следващо поколение” (NGA) означават мрежи за достъп, които се състоят изцяло или частично от оптични елементи и които са способни да предоставят услуги за широколентов достъп с повишени характеристики (като по-голяма пропускателна способност) в сравнение с тези, които осигуряват съществуващите вече медни мрежи. 
According to the European Commission “next generation access networks” (NGA ) mean access networks which entirely or partically consist of optical elements and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics (such as higher throughput) as compared to those provided over already existing copper networks.
В повечето случаи NGA мрежите са резултат от обновяването на вече съществуващи медни или коаксиални мрежи за достъп“. 
In most cases, NGA networks are the result of renovating already existing copper or coaxial access networks.
За NGA мрежите се смята, че имат поне следните характеристики: 
NGA networks are considered to have at least the following characteristics:
• надеждно доставят услуги с много висока скорост на абонат с оптически (или еквивалентна технология) пренос, достатъчно близо до помещенията на потребителя, за да се гарантира действителното доставяне на много висока скорост; 
• reliably deliver services at very high speed to a subscriber with optical (or equivalent technology) transmission, close enough to the customer’s premises, in order to ensure actual delivery of very high speed;
• поддържат редица усъвършенствани цифрови услуги, включително конвергентни услуги, изцяло основани на IP; 
• support a number of advanced digital services, including converged services entirely based on IP;
• имат значително по-високи скорости за качване на файловете (в сравнение с основни широколентови мрежи). 
• they have significantly higher speeds to upload files (compared to basic broadband networks).
Ето защо според ЕК за NGA широко се възприемат основно две технологии – оптично влакно до разпределителния шкаф (FTTCab ) и оптично влакно до дома/сградата на абоната (FTTH/B ). 
Therefore, according to the European Commission regarding NGA, mainly two technologies are widely recognized – fiber to the cabinet (FTTCab ) and fiber/to thehome/building of the subscriber (FTTH/B ).
През последните години се води дискусия по отношение на NGA мрежите; но високите разходи за развитието им, в комбинация с голямата несигурност главно по отношение на търсенето и приходите (което включва съответна несигурност по отношение на възвращаемостта на инвестициите), възпират доставчиците на услуги да инвестират в NGA. 
In recent years, there has been a discussion concerning NGA networks, but the high costs for their development in combination with great uncertainty mainly with respect to demand and revenue (which includes a corresponding uncertainty in terms of return on investment) prevent service providers to invest in NGA.
На сегашния етап на развитие на пазара и на технологиите мрежите за NGA основно се разделят на: 
At the current stage of market and technology development, NGA networks are divided into:
• хибридни мрежи 
• hybrid networks;
• оптични кабелни мрежи за достъп (FТТх), като терминът FTTx се отнася до FFTC, FTTN, FTTP, FTTH и FTTB; 
• optical access networks (FTTh), as the term FTTx refers to FFTC, FTTN, FTTP, FTTH and FTTB;
• някои модерни безжични мрежи за достъп, които могат да предоставят надеждни високи скорости на абонат. 
• some modern wireless access networks that can provide reliable high speeds to the subscriber.
Понастоящем, чрез съществуващите традиционни абонатни мрежи за достъп на абонатите се предоставят услугите телефония (аналогова или цифрова) и кабелна аналогова телевизия, като все още е разпространена схемата, при която за тази цел се използват двама различни оператори. 
Currently, through the existing traditional local access networks subscribers are provided with telephony (analog or digital) and analog cable TV, as it is still common to apply the scheme in which for this purpose two different operators are used.
Основните недостатъци на тази мрежа за достъп се изразяват в ограничените възможности за реализиране на двупосочни дуплексни видео услуги (видеотелефония, видеоконференции и т.н.) 
The main disadvantages of this access network express the limited opportunities to implement two-way duplex video services (video telephony, video conferencing, etc.)
и малката пропускателна способност на усуканите медни двойки, чиято дължина може да достигне до няколко километра. 
and the small bandwidth of the twisted copper pairs the length of which could reach several kilometers.
Само в отделни частни случаи (и то за стопански организации) усуканите медни двойки могат да се използват за включване към възли на интернет доставчици чрез модемни връзки, осъществявани с технологията xDSL. 
Only in some special cases (for agricultural organizations) twisted copper pairs can be used to connect to nodes of ISP through modem connections, implemented by the xDSL technology.
Хибридни влакнесто-коаксиални мрежи 
Hybrid Fiber Ccoaxial Networks
Въз основата на традиционната схема за абонатен достъп е възможно изграждането на мрежа с характеристиките на NGA, каквато е хибридната влакнесто-коаксиална мрежа HFC (Hybrid Fiber/Coax). 
Based on the traditional scheme for subscriber access it is possible to build a network with characteristics of NGA, such as the hybrid fiber-coaxial network HFC.
Тези мрежи се изграждат чрез коаксиални и влакнесто-оптични кабелни линии без използване на усукани медни двойки. 
These networks are being constructed by coaxial and fiber-optic cable lines without using twisted copper pairs.
Принципната разлика между мрежите HFC и традиционните коаксиални абонатни кабелни мрежи (наред с това, че е добавен влакнесто-оптичен тракт) е двупосочният пренос на информация при първите мрежи, т.е. възникване и на сигнален поток от абонатите към главния възел на мрежата. 
The principal difference between HFC networks and traditional subscriber coaxial cable networks (along with the fact that fiber-optic tract is added) is the two-way transmission of information with the first type of networks, i.e. occurrence of signal flow from the subscribers to the main network node.
Типичен пример за това са кабелните TV оператори (CATV), които развиха инфраструктурата си до такъв тип мрежи, позволяващи двупосочен трафик и използващи DOCSIS 3.0 технологията за увеличаване на пропускателната способност на мрежата до 160-240 Mb/s в посока надолу и 120 Mb/s в посока нагоре за крайните потребители. 
A typical example for that are the cable TV operators (CATV) which developed their infrastructure to such type of networks that allow two-way traffic and use DOCSIS 3.0 technology to increase the throughput of the network up to 160-240 Mbps downstream and 120 Mbps upstream for end users.
Но това ще бъде споделена скорост между крайните потребители. 
But this will be shared speed between end users.
В един кабелен възел може да има от 50 до 1000 абонати, които използват честотната лента споделено. 
In a wired node there can be from 50 to 1000 subscribers sharing the bandwidth.
В посока надолу всеки един потребител няма да получава повече от 160-240 Mb/s, а в посока нагоре лентата се споделя равностойно от всички потребители. 
Each user will not get more than 160-240 Mbps downstream, while upstream bandwidth is shared equally by all users.
Въпреки че, за кабелните модеми са характерни някои от същите недостатъци както xDSL мрежите, основно предимство е, че скоростта на предаване не зависи толкова силно от разстоянието. 
Although cable modems are characterized by some of the same disadvantages as those of xDSL networks, the main advantage is that transmission rate does not depend so strongly on the distance.
DOCSIS (Data over Cable Service Interface Specification) е стандарт за високоскоростен пренос на данни по съществуващата инфраструктура за разпространение на кабелна телевизия. 
DOCSIS (Data over Cable Service Interface Specification) is a standard for high-speed data transmission over the existing infrastructure for distribution of cable TV.
Използва се от операторите на CATV системи, за да предоставят достъп до интернет на своите клиенти паралелно с доставката на видео сигнал през коаксиална или хибридна (оптика + коаксиален кабел) мрежа. 
It is used by operators of CATV systems to provide Internet access to their customers in parallel with the delivery of video signal through a coaxial or hybrid (optical + coax) network.
Първата версия на стандарта (DOCSIS 1.0) е разработена през 1997 г. 
The first version of the standard (DOCSIS 1.0) was developed in 1997.
През 2001 г. излиза втора версия (DOCSIS 2.0), която осигурява по-високи скорости в посока нагоре. 
In 2001 a second version was released (DOCSIS 2.0) which provides higher upstream speeds.
През 2006 г. е разработена версия DOCSIS 3.0, която не само осигурява съществено увеличение на скоростите в двете посоки, но е включено и поддържане на IPv6 протокол. 
Version DOCSIS 3.0 is developed in 2006, which not only provides a significant increase of speed in both directions, but IPv6 protocol maintenance is included.
Първият DOCSIS стандарт е разработен в САЩ и съответно е съобразен с американските стандарти за кабелен пренос на телевизионен сигнал (6MHz ширина на канала). 
The first DOCSIS standard was developed in the U.S.A. and it is therefore consistent with American standards for cable transmission of television signals (6MHz channel width).
В Европа кабелните оператори ползват стандарта PAL, т.е. ширина на канала 8 MHz. 
In Europe, cable operators use the PAL standard, i.e. channel width of 8 MHz.
Първа и втора версия на стандарта използват по един канал за пренос в двете посоки. 
The first and the second versions of the standard use one transmission channel in both directions.
При третата версия (DOCSIS 3.0) могат да се обединяват по няколко канала в двете посоки, така че да се увеличат скоростите на предаване. 
In the third version (DOCSIS 3.0) multiple channels can be combined in both directions, so as to increase transmission speeds.
С други думи в случая максималните скорости се лимитират не от стандарта, а от възможностите на хардуера и конфигурирането на конкретната система. 
In other words, in this case the maximum speeds are limited not by the standard but by the capabilities of the hardware and configuration of the particular system.
Също така, версиите са съвместими, т.е. в двата края на линията могат да се включат модеми с различна версия, като скоростите по линията ще се определят от модема с по-ниска версия. 
The versions are also compatible, i.e. at both ends of the line different versions of modems can be connected, as speeds over the line will be determined by the lower version modem.
В Таблица II.1 са показани скоростите, нов посока надолу и нагоре при различните версии на DOCSIS/EuroDOCSIS стандартите. 
Table II.1 shows the speeds but the downstream and upstream directions with various versions of the DOCSIS/EuroDOCSIS standards .
Друг начин за реализацията на хибридни мрежи е използването на VDSL (Very-high-bit-rate Digital Subscriber Line) технология. 
Another way to implement hybrid networks is the use of VDSL (Very-high-bit-rate Digital Subscriber Line) technology.
VDSL е вариант на DSL технологиите, който дава възможност за пренос на данни по меден чифт с по-високи скорости – до 52 Mb/s в посока надолу (downstream) и 16 Mb/s в посока нагоре (upstream) при ползване на стандартен телефонен чифт и 85 Mb/s в двете посоки при ползване на коаксиален кабел като преносна среда. 
VDSL is a type of DSL technologies which allows data transmission over copper pair at higher speeds - up to 52 Mbps downstream and 16 Mbps upstream when using a standard phone pair and 85 Mbps in both directions when using coaxial cable as a transmission medium.
Технологията е ефективна, когато разпределителният модул (DSLAM ) е така разположен, че осигурява къси абонатни линии, например при комбиниране с FTTC архитектура на мрежата. 
The technology is effective when the distributing module (DSLAM ) is so positioned as to ensure short subscriber lines, e.g., when combined with an FTTC network architecture.
Второто поколение (VDSL-2) осигурява симетричен пренос на данни при скорости достигащи 100 Mb/s в двете посоки. 
The second generation (VDSL- 2) provides symmetric data transmission speeds up to 100 Mbps in both directions.
Скоростта на преноса е силно зависима от качеството и дължината на линията. 
The speed of transmission is highly dependent on the quality and length of the line.
Така например ако максималната скорост от 100 Mb/s се постига на около 300 м., но при разстояние от 1 км. скоростта пада на 50 Mb/s, а при дължина на линията 1.5 км. скоростта вече е съпоставима с тази при ADSL технологиите. 
For example, if the maximum speed of 100 Mbps is achieved at about 300 meters, then at a distance of 1 km the speed drops to 50 Mbps, while with line length of 1.5 km the speed is comparable to that of ADSL technology.