natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По отношение на скоростите на достъп, които се предлагат на крайните клиенти, данните показват, че официалната статистика, използвана за измерване напредъка на страната съгласно целите на „Цифровата програма за Европа “, подценява реалното състояние преди всичко по отношение на покритието с базисен (>1 Mb/s) и бърз (>30 Mb/s) широколентов достъп. 
Regarding access speeds offered to end-customers, data shows that official statistics used to measure the country’s progress according to the objectives of the Digital Agenda for Europe underestimates the actual state above all in terms of basic coverage (>1 Mbps) and fast (>30 Mbps) broadband access.
За втора поредна година, резултатите от изследването на Фондация” Приложни изследвания и комуникации”потвърждават, че почти цялото население (98 %) живее в населени места, където се предлага базисен широколентов достъп, а над половината (56 %) от населението – в населени места, където се предлага бърз широколентов достъп. 
For the second consecutive year, the results of the research conducted by Applied Research and Communications foundation confirm that almost the entire population (98%) resides in settlements where basic broadband access is offered, while more than half (56%) of the population – in settlements where fast broadband access is offered.
По отношение на населението, живеещо в селски райони, резултатите от изследването показват, че над 30 % от него живее в населено място, където се предлага услуга за крайни клиенти със скорост на сваляне на данни >=30 Mb/s. 
Regarding the population which lives in rural areas, the survey results indicate that over 30% of its inhabitants live in a settlement, where a service to end customers with download speeds >=30 Mbps is offered.
Това разминаване в данните се дължи както на различните методологии – едната регистрира технологии на достъп, а другата – скорости на достъп, така и на значително по-цялостния обхват на данните в ARC BCS 2012, което покрива изчерпателно всички населени места в страната. 
This discrepancy in data is due to different methodologies – one registers access technologies, while the other one – access speeds, as well as due to the significantly more complete scope of data in ARC BCS 2012, which covers exhaustively all settlements in the country.
Това показва, че по отношение на предлагането на широколентов достъп България е сред водещите страни в ЕС, но оползотворяването на това предимство за постигане на цифров растеж ще бъде застрашено в краткосрочен план ако напредъкът на бизнес сектора в тази област не бъде подкрепен от активна и ефективна държавна политика по отношение на предлагане на електронни публични услуги, насърчаване на ИКТ-базираните иновации в предприятията, създаване на благоприятна рамка за повишаване на е-уменията сред населението и най-вече сред учащите се, както и за повишаване на електронното включване – най-вече по отношение на хората с увреждания. 
This shows that in terms of broadband access supply Bulgaria is among the leading EU countries, but the utilization of that advantage to achieve digital growth will be threatened in short-term, if the business sector’s progress in this field is not supported by an active and efficient state policy regarding the supply of public electronic services, stimulation of ICT-based innovations in enterprises, establishment of a favourable framework to improve e-skills among population, and mostly among learners, as well as enhancing electronic involvement – especially in relation to people with disabilities.
Според последното сравнително изследване на покритието с широколентов достъп, проведено по поръчка на ЕК в рамките на мониторинга на изпълнението на „Цифровата програма за Европа”, България изостава най-вече по отношение на „достъпа от следващо поколение“ (NGA), т.е. онази комбинация от технологии, които позволяват достигане на поне 30 Mb/s или повече скорост на сваляне на данни от интернет при крайния клиент. 
According to the latest comparative survey on broadband access coverage, assigned by the EC within the monitoring on implementation of the Digital Agenda for Europe, Bulgaria lags behind mostly in terms of next generation access (NGA), respectively, that combination of technologies which allow the achievement of at least 30 Mbps or higher speeds to download data from the Internet with the end customer.
През последните години в много от страните в Европа се увеличават публичните инвестиции в изграждането на широколентова инфраструктура, най-вече в селските райони. 
In recent years, many countries in Europe have increased public investment in developing broadband infrastructure, especially in rural regions.
Най-големите проекти се осъществяват във Великобритания, Италия и Германия, но същото се случва и в много от останалите страни, вкл. в Централна и Източна Европа. 
The greatest projects are being implemented in Great Britain, Italy and Germany, but the same thing happens in many other countries, including in Central and Eastern Europe.
са схеми, одобрени за прилагане в горепосочените три страни. 
constitutes schemes, approved to be applied in the above mentioned three countries.
В България, след почти двегодишно забавяне и смяна на цялостния модел от отворена мрежа с точки на достъп в малки населени места към отворена мрежа, допълваща държавната опорна инфраструктура с крайни точки на достъп в общински центрове, в края на 2012 г. стартираха процедурите по избор на изпълнител за изграждане на широколентова инфраструктура в селските райони, финансирана с EUR 20 млн. чрез ОП „Регионално развитие”. 
In Bulgaria, after a delay of almost two years and replacement of the overall model from an open network with access points in small settlements to an open network that complements state backbone infrastructure with terminal access points in community centres, at the end of 2012 procedures were launched to choose a contractor for the development of broadband infrastructure in rural areas, funded with EUR 20 million under the Regional Development Programme.
Това е най-големият проект в тази сфера за целия програмен период 2007-2013 г., като след получаването на разрешение за държавна помощ от страна на ЕК в края на 2013 г. се очаква реалното изграждане на предвидената инфраструктура да започне през 2014 г. 
This is the largest project in this field for the entire 2007-2013 programming period and after obtaining state aid permission by the EC at the end of 2013, the actual construction of planned infrastructure is expected to begin in 2014.
Както бе отбелязано по-горе, в сравнителен план, България е сред водещите страни както в Европа, така и в света по предлагане (покритие) на широколентов достъп, вкл. по отношение на технологично ниво на развитие, скорости на достъпа и достъпност на цените, но е сред последните страни в ЕС по използване и проникване на интернет сред населението и около средното за ЕС27 по използване и проникване на интернет сред предприятията. 
As it was pointed out above, in a comparative aspect, Bulgaria is among the leading countries both in Europe and the world in offering broadband access (coverage), including the technological level of development, access speeds and price affordability, but it is among the last EU countries in terms of Internet use and penetration throughout the population and nearly around the EU27 average regarding Internet use and penetration among enterprises.
Тези резултати са дължат както на развитието на някои глобални тенденции като например конвергенцията на технологии и услуги за крайните клиенти, така и на някои национални специфики и наследени характеристики в развитието на ИКТ и базираните на тях услуги като например налагането на влакнесто-оптичните технологии като основна среда за пренос при новоизграждащите се в България мрежи през последното десетилетие, и не на последно място поради неефективната регулация на сектора. 
These results are due to both the development of some global trends, such as convergence of technologies and services for end customers and some national specific features and inherited characteristics in the development of ICT and services based on them, such as the imposition of fiber-optic technology as a main transmission medium for newly-built networks in Bulgaria during the last decade, and last but not lease, as a result of inefficient regulation in the sector.
Докато при измерване на покритието с широколентов интернет се наблюдават съществени разлики в резултатите на коментираните по-горе изследвания, то това не е така в измерването на използването и навлизането на интернет сред населението, бизнес и публичния сектор, където данните от различните източници са почти идентични. 
While in broadband Internet coverage measurement there are substantial differences in the results of the studies discussed above, this is not a fact when measuring the Internet use and penetration throughout population, businesses and the public sector, where data from various sources is nearly identical.
По тази причина за анализа по-долу са предпочетени сравнителните данни с източник Евростат. 
Therefore, for the analysis below comparative data by Eurostat are preferable.
Анализът сочи, че докато в повечето държави-членки от Западна Европа, базисният широколентов интернет (>1 Mb/s) е достъпен за над 95 % от населението както в градските, така и в селските райони, в Източна Европа достъпът до такъв вид връзка се различава значително между районите. 
The analysis indicates that while in most member-states of Western Europe, basic broadband (>1 Mbps) is available for over 95% of the population, both in urban and rural areas, in Eastern Europe the access to such type of connection differs considerably among the regions.
Това от своя страна пречи на постигането на останалите цели, свързани с навлизането и използването на ИКТ и базирани на тях услуги от населението, бизнеса и публичния сектор. 
This in turn hinders the achievement of the other objectives related to penetration and use of ICT and ICT-based services among population, businesses and the public sector.
За периода януари 2012 – януари 2013 г. в България са въведени над 188 000 нови връзки. 
For the period between January 2012 – January 2013, more than 188 000 new connections have been introduced in Bulgaria.
Въпреки, че степента на проникване (penetration) на базисен широколентов интернет в България е сред най-ниските в Европа – едва 19 %, страната отбелязва ръст от 3 % по този показател за същия период, което е положителен знак за бързото навлизане на тези технологии и в същото време поставя България на второ място (след Литва с 3.1 %) по ръст на проникване в Европа. 
Although the penetration degree of basic broadband in Bulgaria is among the lowest ones in Europe – hardly 19%, the country marks an increase by 3% in terms of this indicator for the same period, which is a positive sign for the rapid penetration of these technologies and it also positions Bulgaria in the second place (after Lithuania by 3.1%) regarding penetration growth in Europe.
По отношение на концентрацията на пазара на широколентов достъп, България е сред водещите страни в ЕС по отношение на ограничения дял на традиционния телекомуникационен оператор, който притежава 23 % от пазара, при средна стойност за ЕС 53.8 %. 
Regarding concentration in the broadband access market, Bulgaria is among the leading EU countries in terms of the limited share of the traditional telecommunications operator that owns 23% of the market, with average EU values of 53.8%.
При този показател, страните от Централна и Източна Европа (ЦИЕ) имат значително предимство пред старите държави-членки, като съответно за Полша и Румъния тази стойност е 28 %, докато в Германия е 44.6 %. 
According to this indicator, the countries of Central and Eastern Europe (CEE) have a significant advantage over the old member-states, respectively for Poland and Romania this value is 28%, while in Germany it is 44.6%.
Този резултат се дължи преди всичко на различните бизнес и технологични модели, развивани в страните от ЦИЕ, които бяха коментирани по-горе в анализа и които доведоха до силно развитие на нови доставчици, прилагащи технологии, които не разчитат на използване на DSL-базираната инфраструктура на традиционния оператор. 
This result is due above all to different business and technological patterns, developed in the CEE countries that were discussed in the above analysis and which lead to intensive development of new providers applying technologies that do not rely on the use of DSL-based infrastructure of the traditional operator.
През януари 2013 г. новите участници на пазара в България са имали 77 % пазарен дял – при средна стойност а ЕС от 58 %, или със 7 % повече спрямо предходната година. 
In January 2013, the new market entrants in Bulgaria have had a market share of 77% – according to the average EU value of 58%, or 7% more compared to the previous year.
Това не само е най-високия пазарен дял покрит от нови доставчици в ЕС, но и най-висок ръст на този показател в целия Съюз. 
This is not only the highest market share covered by new providers in the EU, but also the highest growth in this indicator throughout the entire Union.
Това показва високи нива на конкуренция в този бранш, което би трябвало да доведе до по-ниски цени за потребителите. 
This shows high competition levels in this industry, which should result in lower prices for consumers.
Също така, имайки предвид сравнително ниските нива на внедряване на тази услуга, това е знак че вътрешния пазар се развива бързо и България има шанс да навакса спрямо останалите държави-членки. 
Given also the comparatively low introduction levels of this service, it is a sign that the internal market is developing fast and Bulgaria has the chance to catch up with the remaining member-states.
По отношение на предоставянето и проникването на широколентов достъп – фиксиран и мобилен, високоскоростен (>30 Mb/s) и свръхвисокоскоростен (>100 Mb/s) – се наблюдават значителни различия сред страните в Европа. 
In terms of the provision and penetration of broadband access – fixed and mobile, high-speed (>30 Mbps) and ultra-high speed (>100 Mbps) – significant differences have been observed among the countries in Europe.
Прави впечатление, че лидери по отношение на един от тези фактори, имат стойности, близки до средните за ЕС или дори сред най-ниските стойности по отношение на други от факторите. 
It makes impression that leaders regarding one of these factors have values that are similar to the EU average, or even among the lowest values related to other factors.
Поради това различните фактори, представени по-долу не трябва да се разглеждат изолирани един от друг, а в цялост и съобразно особеностите на всяка държава. 
Therefore, the different factors listed below should not be considered in isolation from one another, but in their integrity and according to the particularities of each country.
При предоставянето на достъп от следващо поколение (>30 Mb/s), България също изостава в сравнение с Германия и Румъния, въпреки че със своите 60.7 % е над средната стойност за ЕС от 53.8 %. 
Concerning the provision of next generation access (>30 Mbps), Bulgaria also lags behind in comparison to Germany and Romania, although with its 60.7% it ranks above the EU average of 53.8%.
Полша отново е на едно от последните места с едва 44.5 %. 
Poland again takes one of the last places with only 44.5%.
В проникването на фиксиран широколентов достъп, при България се наблюдава още по-голямо изоставане, като страната е на едно от последните места в ЕС. 
In terms of fixed broadband access penetration, Bulgaria lags behind even more, as the country takes one of the last places in the EU.
За сметка на това при проникването на високоскоростен достъп от поне 30 Mb/s страната се нарежда на една от водещите позиции в Европа със своите 35.1 %. 
For compensation, regarding the penetration of high-speed broadband access of at least 30 Mbps, the country takes one of the leading positions in Europe with its 35.1%.
Въпреки същественото предимство при високоскоростните интернет линии, България изостава при свръхвисокоскоростния достъп (> 100 Mb/s). 
Despite the essential advantage of high-speed Internet lines, Bulgaria lags behind in ultra-high speed access (> 100 Mbps).
При средни стойности за Европа в размер на 3.4 % от всички абонаменти, страната ни отбелязва сравнително ниски стойности (1.2 %) и се нарежда след страни като Полша, които изостават по редица индикатори за предоставяне и разпространение на широколентов достъп. 
With the average EU values in the amount of 3.4% of all subscriptions, the country marks significantly low values (1.2%) and it is positioned after countries such as Poland, which lag behind in a number of indicators related to the provision and deployment of broadband access.
Откроява се представянето на Румъния, където делът на високоскоростните абонаменти е три пъти по-голям от средния за Европа, а делът на свръхвисокоскоростните – пет и половина. 
The performance of Romania stands out, where the share of high-speed subscriptions is three times higher than the average for Europe, while the share of the ultra-high speed ones – five times and a half.
Най-разпространената технология за предоставяне на широколентов достъп в България е FTTH/B. 
The most widespread technology for broadband access provision in Bulgaria is FTTH/B.
Подобно е положението и в Румъния, докато в Полша и Германия DSL технологията е традиционно най-предпочитаната. 
The situation in Romania is similar, while in Poland and Germany DSL technology is traditionally the most preferable.
Въпреки изоставането по отношение на предлагането на широколентов мобилен интернет, делът на населението с достъп до трето поколение технологии (HSPA) в България е на сравними със средноевропейските нива (99.4 % спрямо 96.3 %). 
Regarding the supply of mobile broadband, in spite of the lagging behind, the share of population having access to third generation technologies (HSPA) in Bulgaria is comparable to the average European levels of (99.4% compared to 96.3%).
В същото време, при едва 39.7 % проникване на такъв достъп, страната изостава значително от повечето страни и от средната стойност за ЕС от 54.5 %. 
At the same time, with only 39.7% penetration of such access, the country significantly lags behind most countries and the EU average of 54.5%.
В Полша, ниските нива на предоставяне (покритие) на широколентов интернет се компенсират в значителна степен от едно от най-високите нива на проникване на мобилен широколентов достъп сред населението – 74.1 %, докато Германия (41.1 %) изостава по отношение на този показател. 
In Poland, the low levels of broadband provision (coverage) are compensated to a significant degree by one of the highest penetration levels of mobile broadband access among the population – 74.1%, while Germany (41.1%) lags behind according to this indicator.
Що се отнася до четвъртото поколение технологии за широколентов мобилен интернет (LTE), те остават напълно чужди за местния пазар. 
As far as the fourth generation of mobile broadband technologies (LTE), they remain completely unknown for the local market.
LTE технологиите са значително по-силно развити в останалите страни, като за Германия и Полша те са налични за над половината от населението, а в Румъния, за всеки пети жител (23.6 %). 
LTE technologies are considerably better developed in the rest of the countries, since in Germany and Poland they are available to more than half of the population and in Romania for every fifth inhabitant (23.6%).
През последните години се наблюдава увеличение на общия брой домакинства, които имат достъп до интернет, като през 2012 година България отбелязва 51 % - увеличение с 6 % спрямо предходната година, но все още под средните за ЕС 76 %. 
In recent years there has been an increase in the total number of households that have access to the Internet, as in 2012, Bulgaria scores 51% - with an increase of 6% compared to the previous year, but it is still below the EU average of 76%.
Както може да се очаква ползването на интернет у нас е сравнимо с това в Румъния, като северната ни съседка ни изпреварва с малко в последните години достигайки 54 % през 2012 г. 
As it could be expected, the Internet use with us is comparable to that of Romania, as our northern neighbour outraces us slightly in the recent years reaching 54% in 2012.
Въпреки сравнително ниския процент на домакинства, ползващи интернет в България, всички такива домакинства използват широколентова връзка, за сравнение с останалите 3 страни, където по-малко от 95 % от домакинствата ползват този тип интернет. 
In spite of the relatively low percentage of households using the Internet in Bulgaria, all such households are using broadband connection, in comparison with the other 3 countries where les than 95% of all households use this type of Internet.
С оглед на това, всеки от последвалите анализи на данни за България ще важи както за общото потребление на интернет, така и за широколентовото потребление. 
Bearing this in mind, each of the subsequent data analyses for Bulgaria will be valid both for the overall Internet and broadband consumption.
IV.13 Достъп на лицата до интернет, % от населението, 2005-2012 
IV.13 Persons Accessing the Internet, % of the Population, 2005-2012
Отново се наблюдава типичното за Европа нарастване на броя на ползващите интернет, като през 2011 година в България 44 %от хората са имали достъп до широколентов интернет, с 5 % увеличение спрямо предходната година, като отново сме под средното за Европа 67 %. 
Once again the typical for Europe increase in the number of Internet users is observed, as in the year 2011 in Bulgaria 44% of the people have had broadband Internet access, by 5% more compared to the previous year, and again we are below the average for Europe of 67%.
По този параметър изпреварваме Румъния (36 %), но изоставаме значително след Полша (58 %) и Германия (77 %). 
According to this parameter we are ahead of Romania (36%), but we lag behind considerably after Poland (58%) and Germany (77%).
Трябва да се отбележи, че ползващите интернет в България, както и в ЕС са предимно регулярни потребители, като 93 % от хората в ЕС с достъп до интернет са го ползвали през последните 3 месеца. 
It should be pointed out that people using the Internet in Bulgaria, as well as in the EU are mainly regular users, as 93% of the EU citizens with access to the Internet have used it in the course of the last 3 months.
В това отношение България (91 %) изостава малко както от средното за Европа, така и от съответните дялове за Германия и Полша, но изпреварва Румъния, в която този дял е 89 %. 
In this respect, Bulgaria (91%) slightly lags behind both the European average and the corresponding share of Germany and Poland, but it is ahead of Romania where this share is 89%.
По отношение на устройствата за достъп до интернет, България се представя сравнително зле сред избраните страни, като изпреварва единствено съседна Румъния. 
In terms of devices to access the Internet, Bulgaria performs relatively bad compared to the selected countries, as it is only ahead of adjacent Romania.
По отношение на достъпа до интернет на работното място, за последните две години се наблюдава минимално увеличение на дела служители, ползващи компютри, свързани с интернет в рамките на всички предприятия (организации с 10 или повече наети лица). 
Regarding the Internet access at the workplace, for the last two years a minimum increase has been observed in the share of employees using computers connected to the Internet within all enterprises (organizations with 10 or more employed persons).
България отбелязва ръст с 1 % спрямо общия дял заети през 2012 и достига 22 %, но отново остава под средните стойности за ЕС от45 %. 
Bulgaria marks 1% growth compared to the total share of employed persons in 2012 reaching 22%, but once again it remains below the EU average of 45%.