natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Важен извод е тенденцията за изравняване на селските райони със средното за страната по отношение използването на ИКТ и услуги. 
A significant finding is the tendency to level rural regions with the country’s average regarding the use of ICT and services.
Основен фактор за наблюдаваното и към момента изоставане на селските райони от националното равнище остава финансовото състояние на домакинствата – доходът на домакинствата, живеещи в селски райони, е по-нисък от средното за страната. 
A key factor for currently observed lagging behind of rural regions from the national level remains the financial status of households – the income of households living in rural areas is lower than the average for the country.
Този фактор корелира с най-високата степен на завършено образование, която като цяло е по-ниска сред живеещите в селските райони. 
This factor correlates with the highest degree of completed education which in general is lower among the inhabitants in rural areas.
Тези два фактора с фокус върху дохода обуславят изоставането на селските райони от средното за страната в използването на ИКТ и услуги към момента. 
These two factors (focusing on income) determine underdevelopment of rural areas compared to the country’s average in using ICT and services at present.
Тенденцията за развитие на широколентовите услуги продължава, както в национален план, така и за селските райони. 
The tendency for development of broadband services continues both at a national scale and in rural areas.
Прави впечатление значителното увеличаване на използването на мобилни устройства за връзка с интернет както в дома, така и извън него и съответно все по-честото използване на безжичен достъп до интернет. 
The significant increase in the use of mobile devices to connect to the Internet both at home and outside makes impression, respectively the more and more frequent use of wireless access to the Internet.
Населените места без нито един доставчик на интернет стават все по-малко, а на практика всички домакинства, свързани с интернет, имат достъп поне до базов широколентов интернет, като все повече стават домакинствата с високоскоростен интернет достъп над 30 Mb/s. 
Settlements without a single Internet provider become fewer and fewer, while in practice, all households connected to the Internet have access to at least basic broadband, as more and more households have Internet access of over 30 Mbps.
Навлизането на пакетните услуги и по-специално услугата интернет и телевизия определят промените във видовете свързаност и по-голямата достъпност като цена – това вероятно е и една от причините да се наблюдава значителен ръст на домакинствата с достъп до интернет сред най-бедните домакинства (подоходна група до 500 лв.) 
Penetration of bundled services, especially the service including Internet and television determine the changes in the types of connectivity and the greater price affordability – this is probably one of the reasons to observe a significant growth in households having access to the Internet among the most poor households (income group of up to 500 BGN.)
Макар че България остава на последно място в ЕС по дял на домакинствата с достъп до интернет, скоростта на връзката е доста висока, с тенденция да става все по-бърза. 
Although Bulgaria remains last in the EU regarding the share of households having Internet access, the speed of internet connectivity is quite high, with the tendency of getting faster and faster.
Основните пречки пред българските домакинства са финансови, а не толкова непознаване на предимствата на интернет или липса на доставчици. 
The main obstacles before the Bulgarian households are financial in character, not so much misuse of the Internets benefits or the lack of Internet providers.
Все пак намаляването на цените за достъп и на устройствата за достъп и обвързването на интернет достъпа като пакетна услуга с телевизията позволяват дори на най-бедните домакинства да получат достъп до интернет. 
However, the reduction of prices to access the Internet and access devices, as well as binding Internet access as a bundled service in combination with television, allow even the poorest households to gain access to the Internet.
Продължаващо развитие на електронната съобщителна инфраструктура в по-малките населени места и в селските райони би позволило тези услуги да стигнат до все по-висок дял от домакинствата, независимо от техния социален и материален статус. 
Continuous development of electronic communications infrastructure in smaller settlements and rural areas could enable these services to reach increasingly higher share of households, regardless of their social and financial status.
ПРЕГЛЕД НА НОРМАТИВНАТА УРЕДБА НА ЕВРОПЕЙСКО И НАЦИОНАЛНО НИВО В СФЕРАТА НА ВИСОКОСКОРОСТНИЯ И СВЪРХВИСОКОСКОРОСТНИЯ ДОСТЪП ДО ИНТЕРНЕТ 
REVIEW OF THE REGULATORY FRAMEWORK AT A EUROPEAN AND NA, TIONAL LEVEL IN THE FIELD OF HIGH-SPEED AND ULTRA-HIGH SPEED ACCES TO THE INTERNET
През май 2010 Европейската комисия предложи петгодишен план за разгръщане на цифрова икономика, известна още като Програма в областта на цифровите технологии за Европа (Цифрова програма за Европа) (Digital Agenda for Europe - DAE). 
In May 2010 the European Commission proposed a five-year plan for deployment of a digital economy, also popular as the Digital Agenda for Europe (DAE).
Една от седемте основни цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа е осигуряване на високоскоростен достъп до интернет (със скорост на изтегляне от 30 Mb/s или повече) до края на десетилетието за всички европейски граждани. 
One of the seven majour objectives of the Digital Agenda (DAE) is provision of high-speed access to the Interned (with download speed of 30 Mbps or more) until the end of the decade for all European citizens.
Високоскоростният достъп може да благоприятства за силен растеж на икономиката, разкриване на работни места, за благополучие на гражданите; гарантиране на по-лесен достъп до услуги и съдържание, с цел по-бързо преодоляване на кризата. 
High-speed access may contribute to an intensive growth of economy, creation of jobs, citizens’ welfare; to ensure easier access to services and content, in order to faster overcome the crisis.
Европа се нуждае от масово предоставяне на високоскоростен и свръхвисокоскоростен широколентов достъп до интернет на конкурентни цени. 
Europe needs massive provision of high-speed and ultra-high speed broadband access to the Internet at competitive prices.
В тази връзка са предприети мерки за привеждане в изпълнение на DAE, както на общностно, така и на национално ниво от държавите-членки. 
In this relation measures have been taken, in order to implement DAE, both at Community and national level by the member-states.
За последователно реализиране на целите от DAE Европейската комисия предприема редица последователни действия, чрез съобщения и препоръки. 
For consistent implementation of the DAE objectives, the European Commission takes a series of consecutive actions, by means of Communications and Recommendations.
Съобщение от 20 септември 2010 г. за европейския широколентов достъп 
Communication of 20 September 2010 on the European Broadband Access
Съобщението на Комисията от 20 септември 2010 г. за европейския широколентов достъп: за инвестиране в стимулиран от цифровите технологии растеж предлага обща рамка от действия на ниво Общност и държави-членки за изпълнение на целите за широколентовия достъп, поставени в DAE и изисква от държавите-членки да разработят съответни национални оперативни планове. 
The Commission’s Communication of 20 September 2010 on the European Broadband Access: to invest in growth, driven by digital technologies proposes a general framework of actions at Community and member-states level, in order to implement the broadband access objectives set out in DAE, and it requires member-states to elaborate relevant national operational plans.
Отчита, че изграждането на широколентови мрежи може да бъде критично без публична интервенция, че има риск изграждането на високоскоростни широколентови мрежи да се концентрира предимно в някои гъсто населени зони, а отдалечените и слаборазвити райони да останат изолирани. 
It reports that the development of broadband networks may be critical without public intervention, that there is a risk for the construction of high-speed broadband networks to be concentrated mainly in some densely populated areas, while remote and underdeveloped areas would remain isolated.
Препоръка от 20 септември 2010 г. за регулиран достъп до мрежи за достъп от следващо поколение (NGA). 
Recommendation of 20 September 2010 on Regulated Next Generation (NGA) Access.
По смисъла на Препоръката за регулиран NGA достъп от следващо поколение представлява кабелен достъп до мрежи, който се състои изцяло или отчасти от оптични елементи, които имат капацитет да предоставят широколентови услуги за достъп с подобрени характеристики (например по-висока пропускателна способност), в сравнение с тези предлагани чрез вече съществуващите медни мрежи. 
According to the Recommendation on a Regulated next generation access NGA constitutes cable access to networks, which consists wholly or partially of optical elements that have the capacity to provide broadband access services with improved features (for instance higher bandwidth) as compared to those offered by already existing copper networks.
Препоръката за NGA от 2010 налага „максимално пресиране” от НРО на предприятията със значително въздействие на пазара с всички възможни задължения за достъп до всякакви мрежи (пасивни и активни) и на разходоориентирани цени. 
The Recommendation on NGA of 2010 imposes “maximum pressure” by NRA on undertakings with significant market power by all possible obligations for access to any networks (passive and active) at cost-oriented prices.
Повечето европейски НРО игнорираха в голяма степен приложението на тази Препоръка в практиката си, което доведе до разнообразие от подходи при определяне на задълженията за достъп и ценовите задължения. 
Most European NRA to a great extent ignored the application of this Recommendation in their practice, which resulted in a variety of approaches to determine access and pricing obligations.
Точно противоположен подход е заложен в новата Препоръка за съгласувани задължения от 11 септември 2013 г., в която се определя, че NGA достъпът следва да бъде освободен от задължението за разходориентирани цени на едро, за да се ускорят инвестиционните потоци, но само когато достъпът се осигурява на базата на „равнопоставеност на входа” – точно същите продукти, цени и процедури се предлагат на конкурентите, както на поделението за услуги на дребно на предприятието със значително въздействие на съответния пазар. 
Just the opposite approach is set out in the new Recommendation on Coordinated Obligations of 11 September 2013, which defines that NGA access should be freed from the obligation for cost-oriented wholesale prices, in order to enhance investment flows, only when access is provided on the basis of “equality at the entrance” – exactly the same products, prices and procedures are proposed to competitors, as the sharing of retail services of the undertaking with significant power in the relevant market.
Приложният обхват на Препоръката от 11 септември 2013 г. покрива както заварените, така и мрежите от следващо поколение, доколкото и двата типа мрежи могат да предлагат широколентови услуги; прилага се също и за пазарите на едро за достъп до физическата мрежова инфраструктура и за широколентов достъп. 
The applied scope of the Recommendation of 11 September 2013 covers both existing and next generation networks, as far as both types of networks could offer broadband services; it is also applied to wholesale markets to access the physical network infrastructure and broadband access.
В тази резолюция се предлага на Европейската комисия да дефинира скорост от 2 Mb/s на базовия широколентов достъп (неопределена в DAE), до която всички европейци трябва да имат възможност за достъп до края на 2013 г. 
In this resolution the European Commission is offered to define a speed of 2 Mbps for basic broadband access (unspecified in DAE), to which all Europeans must have access opportunities until the end of 2013.
Парламентът препоръчва: 
The parliament recommends:
• През 2013 г. минимална скорост от 2 Mb/s в слаборазвитите райони и „много по-високи скорости” във възловите градове; 
• In 2013 a minimal speed of 2 Mbps in underdeveloped areas and ‘much higher speeds’ in the key cities;
• До 2015 г. осигуряване на абонамент от 100 Mb/s за 15 % от домакинствата в Европа и създаване на условия за постигане на целите за 2020 г.; 
• Ensuring subscription of 100 Mbps until 2015 for 15% of all households in Europe and establishing conditions to achieve the 2020 objectives;
Трябва да се отбележи също така, че от октомври 2011 г. започва и работата по съгласуване на Механизма за свързване на Европа , известен още като „Connecting Europe Facility”. 
It should also be pointed out that since October 2011 the work on coordinating the mechanism to connect Europe has started, also popular as „Connecting Europe Facility”.
Механизмът обхваща широкомащабни действия, предимно в инфраструктурните сфери, за задълбочаване на европейската интеграция и стимулиране развитието на единен цифров пазар. 
The facility covers large-scale actions, mainly in infrastructure spheres regarding deepening European integration and encouraging the development of a digital single market.
Договорът за функциониране на Европейския съюз урежда обща забрана за държавна помощ, но предвижда и възможност за предоставяне/ползване на публични средства за постигане на някои цели на общността (когато държавната помощ е „съвместима”/”допустима”). 
The treaty on the functioning of the European Union settles a general ban on state aid but it also foresees an opportunity for provision/use of public resources to achieve some Community objectives (when state aid is “compatible/admissible”).
Насоките създават критериите, по които Комисията трябва да оценява съвместимостта/допустимостта на държавната помощ, както за традиционния базов широколентов достъп, така и за достъпа от следващо поколение. 
The guidelines establish the criteria in terms of which the Commission shall assess compatibility/admissibility of state aid, both for traditional basic broadband and next generation access.
• Зони, в които липсва широколентова свързаност– „бели зони”; 
• areas that lack broadband connectivity – “white areas”;
• Зони, в които е налична само една мрежова инфраструктура – „сиви зони”; 
• areas where only one network structure is available – “grey areas”;
• Зони, където функционират поне две широколентови инфраструктури – „черни зони”. 
• areas where at least two broadband infrastructures operate – ‘black areas’
В Препоръката от 11 септември 2013 г. за съгласувани задължения за недопускане на дискриминация и методологиите за определяне на разходите с цел насърчаване на конкуренцията и подобряване на средата за инвестиции в широколентова инфраструктура, се посочва, че създаването на регулаторна предвидимост е съществено за стимулиране на ефективни инвестиции и иновации в нова и модернизира инфраструктура, в мрежи за достъп от следващо поколение. 
In the Recommendation of 11 September 2013 on agreed obligations of non-discrimination and the methodologies to determine costs, in order to encourage competition and improve investment environment in broadband infrastructure, it is indicated that the establishment of regulated predictability is essential to encourage effective investment and innovations in new and modernized infrastructure, in next generation access.
Изхождайки от целите, дефинирани в гореспоменатите документи, в Националния план за широколентова инфраструктура за достъп от следващо поколение са представени предложения, които се отнасят до някои елементи от цитираните досиета, но не обхващат всички национални мерки, които трябва да се въведат и изпълнят на национално ниво и произтичат от окончателните разпоредби на актовете. 
Taking into account the objectives defined in the above mentioned documents, the National Plan for Next Generation Broadband presents proposals that refer to some elements of the records cited, but they do not encompass all national measures which shall be introduced and implemented at a national level and which arise from the final provisions of the acts.
Тези мерки ще бъдат подробно доразвити в актуализираната секторна политика в областта на електронните съобщения. 
These measures shall be further developed in details in the revised sector policy in the field of electronic communications.
България определя своите национални стратегически цели, следвайки приоритетите на Общността за развитие на ИКТ сектора. 
Bulgaria sets out its national strategic objectives, following the Community priorities for the development of the ICT sector.
В съответствие с Инициативата „i2010 – Широколентов достъп за всички” на ЕС и Насоките на Общността относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разгръщане на широколентови мрежи е приета „Национална стратегия за развитие на широколентовия достъп в Република България” . 
In compliance with the Initiative of the European Union – ‘i2010 - Broadband Access for All” and the Community Guidelines on the Application of State Aid Rules related to the rapid deployment of broadband networks , a “National Strategy on Broadband Access Development in the Republic of Bulgaria” has been adopted.
С нея е дефинирано понятието „широколентов достъп” или „достъпът, осигуряващ едновременно гласови, данни и видео услуги, при он-лайн свързаност при препоръчителната долна граница от 1Mb/s.” 
It defines the notion “broadband access” or ‘the access that simultaneously provides voice, data and video services, upon online connectivity at a preferable lower limit of 1Mbps.”
Националната стратегия вече е актуализирана в отговор на съвременните общоевропейски цели и изисквания за времевия интервал 2013 – 2015 г. и включва национален оперативен план за изпълнение на националните стратегически цели за изграждане на широколентов достъп . 
The national strategy has already been updated in response to contemporary pan- European objectives and requirements regarding the time period of 2013 - 2015 and it includes a national operational plan for implementation of the national strategic objectives to develop broadband acceass .
Българската държава регламентира базовите предпоставки за приобщаване към европейската правна рамка за електронни съобщения и Общностната пазарна среда, със Закона за електронните съобщения (ЗЕС) в сила от 22 май 2007 г. и подзаконовите актове по неговото прилагане. 
The country of Bulgaria regulates basic prerequisites regarding inclusion to the European legislative framework on Electronic Communications and the Community market environment, by the Law on Electronic Communications (LEC) which came into force of 22 May 2007 and the provisions on its implementation.
ЗЕС хармонизира националното ни законодателство с Европейската регулаторна рамка за електронните съобщения от 2002/2009 г. при отчитане на националните особености, отнасящи се до конкуренцията и технологичното развитие. 
LEC harmonizes our national legislation with the European Regulatory Framework on Electronic Communications of 2002/2009. by taking into account the specific national features that refer to competition and technological development.
С тази регламентация се постигна: 
This regulation has achieved:
• синхронизиране на правната и регулаторна рамка за либерализирания пазар на електронните съобщения и ускоряване на интеграционните процеси в единния цифров пазар на Европа и за предлагане на трансгранични мрежи/услуги; 
• Synchronizing the legal and regulatory framework regarding liberalization of the electronic communications market and accelerating integration processes in Europe’s digital single market and supply of cross-border networks/services;
• последователно провеждане на принципите за стабилност, прозрачност, обективност, предвидимост, равнопоставеност и пропорционалност; 
• Consecutive application of the principles of stability, transparency, subjectiveness, predictability, equality and proportionality;
• ясно определяне на функциите и правомощията на държавните органи, осъществяващи държавното управление в сектора; 
• Clear defining the functions and powers of state authorities that implement state governance in the sector;
• изчерпателно дефиниране на функциите и правомощията на Комисията за регулиране на съобщенията (КРС) като независимия държавен орган за регулиране и контрол на електронните съобщения в страната и неговите отношенията с други национални регулатори; 
• Comprehensive definition of the functions and competences of the Communications Regulation Commission (CRC) as the independent state authority to regulate and control electronic communications in the country and its relations with other national regulators;
• определяне на общите изисквания за навлизане на пазара на обществени електронни съобщителни мрежи и услуги и специалните ред и условия за предоставяне на разрешения за ефективно ползване на ограничени национални честотни и номерационни ресурси; 
• Defining the general requirements to enter the market of public electronic networks and services, as well as the specific terms and conditions to provide permits for efficient use of limited national frequencies and numbering resources;
• уреждане на процедурите за определяне, анализиране и оценяване на съответните пазари на мрежи/услуги, обект на превантивно регулиране за налагане на специални задължения на предприятията със значително въздействие на тези пазари (с господстващо положение), с цел осигуряване на условия за ефективна конкуренция; 
• Establishing procedures to define, analyze and evaluate the relevant markets of networks/services that are subject to ante-regulation to impose specific obligations on enterprises with significant power in these markets (with dominating position), in order to provide conditions for efficient competition;
• усъвършенстване на правния модел за защитата на интересите на гражданите – крайни потребители на обществени електронни съобщителни услуги, като фрагмент от общоевропейската политика относно услугите от обществен интерес; 
• Improving the legal model to protect citizen’s interests – end users of public electronic communications services, as a component of the common European policy on services of public interest;
• създаване на специална правна уредба на вещните права на ползване при изграждане на обществени електронни съобщителни мрежи. 
• Establishing a special legal framework regarding the rights to use property in developing public electronic communications networks.
Безспорно постижение на тази правна уредба е осигуряването на законова стабилност, предвидимост и равнопоставеност, „по-добро регулиране” за конкурентни електронни съобщения и доизграждане на функциониращ единен пазар, приоритетна защита на гражданите. 
An indisputable achievement of this legal framework is the provision of legislative stability, predictability and equality, ‘better regulation’ for competitive electronic communications and completion of a functioning single market, priority protection of citizens.
Законовите и регулаторни аспекти следва да бъдат ориентирани към изпълнението на националните стратегически цели за бързото изграждане в страната на високоскоростен и свръхвисокоскоростен широколентов достъп от следващо поколение: 
Legislative and regulatory aspects shall focus on the implementation of the national strategic objectives for rapid development of high-speed and ultra-high speed next generation broadband access in the country (NGA):
• навлизане на пазара на електронни съобщения; 
• Entering the electronic communications market ;
• регулиране на конкуренцията на пазара за широколентов достъп „на едро” и свързаните пазари; 
• Regulating competition in the “wholesale” broadband access market and related markets;
• вещи права за изграждане на електронни съобщителни мрежи и инфраструктура. 
• Property rights for development of electronic communications networks and infrastructure.