natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Тук трябва да се има предвид, че определени услуги се предлагат от множество териториални администрации; тези услуги, както и броят на администрациите, които ги предлагат, не се установяват от изисканата от администрациите информация. 
Here it should be taken into account that a lot of services are offered by a variety local administrations; these services as well as the number of administrations offering them are not to be found in the summarized information by the administration.
Според обобщената информация в Доклада за състоянието на администрацията за 2013, предоставяните от администрацията електронни услуги (е-услуги) са както следва: 
According to the summarized information in the Report for the state in administration for 2013 the offered services (e-services) by the administration are as follows:
• 838 бр. е-услуги от вида: на интернет страницата могат да се попълват и подават необходими документи и формуляри (услуги от трети род); 
• 838 pcs. e-services like: applications and documents could be filled and submitted on the internet-site (third level services);
• 569 бр. е-услуги от вида: попълването на документи, подаване на заявления, плащането на такси и издаването и получаването на съответния документ стават през интернет (по електронен път) (услуги от четвърти род). 
• 569 pcs. e-services like: filling documents, submitting of applications, payment of fees and issuance and receiving of relative documents is performed on internet (fourth level services).
Услугите на 90 от административните структури (89% от администрациите, предоставящи ЕАУ) са достъпни от портал, разработен специално за съответната администрация, 10% от администрациите, са отчели, че предоставят услуги чрез Единния портал на електронно правителство, 7% – чрез портал, който е разработен за група администрации, и 3% – чрез портал, разработен за друга администрация. 9 от администрациите са отчели, че услугите, които предлагат, са достъпни от два портала. 
The services of 90 administrations (89% of administration offering e-administrative services) are accessible on internet portal, developed specially for the relative administration, 10% of the administrations have reported offering services through the Single e-government portal, 7% - through portal, developed for a group of administrations, and 3% - through portal, developed for other administration, 9% reported services offered are accessible on two portals.
Свързването на всички структури в единната държавна комуникационна инфраструктура е основна предпоставка за развитието на е-управление. 
The connection of all structures in a single public communication infrastructure is essential for the development of e-governance.
От 2012 г. в България действа Единната електронна съобщителна мрежа на държавната администрация и за нуждите на националната сигурност (ЕЕСМДАННС), която осигурява свързаност за обмен на глас, данни и видео между централните и териториалните органи на изпълнителната власт за областните градове и е основната инфраструктура на електронното управление. 
Since 2012, Bulgaria has a Single Electronic Communications Network of the State Administration and the Needs of National Security (SECNSANNS) that provides connectivity for voice, data and video sharing between the central and local executive authorities in the regional cities and is the main e-government infrastructure.
През 2013 г. 91 (15.53%) от администрациите - централни(министерства, агенции, регулаторни органи и др.), областни управи и местни (общини) са свързани с ЕЕСМДАННС, а 495 (84.47%) не са свързани към нея и ползват алтернативни доставчици на интернет. 
In 2013, 91 (15.53%) of the administrations - central (ministries, agencies, regulatory bodies etc.), regional and local (municipalities) authorities, are connected to SECNSANNS, while 495 (84.47%) are not connected and use alternative Internet providers.
Основните проблеми пред изграждането на електронното управление са следните: 
The main problems for the development of e-government are the following:
• Единната електронна съобщителна мрежа на държавната администрация не осигурява оптична свързаност до всички държавни административни структури. 
• The Single Electronic Communications Network of the State Administration does not provide fibre optic connectivity to all public administrative structures.
• Не е осигурена и трансгранична оперативна съвместимост в рамките на ЕС на информационните инфраструктури за услугите с важно икономическо и социално значение. 
• Cross border interoperability within the EU of the information infrastructure for services with major economic and social importance is not ensured.
• Не са изградени всички системи, които гарантират безопасност на данните. 
• The systems ensuring data security are not yet built.
Това включва: идентификация и автентификация, защита на данните, защита от киберпрестъпления, защита на потребителите и др. 
This includes; identification and authentication, data protection, cybercrime protection, consumer protection etc.
• Все още не е осигурено цялостно предоставяне на електронни административни услуги, включващо доставка и разплащане, каквато е и идеологията на е‐Правителство. 
• Complete provision of administrative e-services, including delivery and payment, as is the ideology of e-government, is not yet provided.
Фактът, че при част от услугите процедурата по изпълнението им изисква лично присъствие и/или оригинали на документи, е сред основните причини, поради които българските потребители не ги използват активно. 
The fact that part of the services require personal presence and / or submission of original documents is one of the main reasons for the Bulgarian consumers to not use them.
Е-инфраструктура за образование, научни изследвания и иновации 
Education, research and innovation e-infrastructure
ИКТ инфраструктурата (комуникационната инфраструктура, оборудването и специализираните софтуерни приложения ) в системата на образованието и науката е в голямата си част физически и морално остаряла. 
ICT infrastructure (communication infrastructure, equipment and specialized software applications) in the system of education and science is largely physically and morally outdated.
Въпреки, че през 2012 г. започна обновяване на компютрите в училищата, възможностите позволиха да се оборудват терминални работни места едва в 500 училища на фона на над 2300 училища в образователната система. 
Although, upgrading of computers in schools began in 2012, terminal jobs were equipped only in 500 schools out of more than 2300 schools in the education system.
Не са правени никакви сериозни усилия за създаване на модерна облачна инфраструктура на чиято база да се изградят условия за създаване и достъп до модерно образователно съдържание и създаване на учебна среда ориентирана към ученика. 
There have been no serious efforts to create a modern cloud infrastructure based on which to set up conditions for the creation of and access to modern educational content thus creating a student-oriented learning environment.
Важна част от научноизследователската инфраструктура е електронната изследователска инфраструктура (е-инфраструктура), която е нова изследователска среда, в която всички изследователи – независимо дали работят в рамките на своята организация или в национални или многонационални научни инициативи имат споделен отдалечен достъп до уникално или разпределено научно оборудване и научни данни, независимо от техния вид и местоположение в света. 
An important part of research infrastructure is the electronic research infrastructure (e-Infrastructure), which is a new research environment in which all researchers - whether working within their organization or in national or multinational scientific initiatives have shared remote access to unique or distributed scientific equipment and research data, regardless of their type and location in the world.
Като елементи на европейските изследователски е-инфраструктури в България действат Българската изследователска и образователна мрежа (БИОМ), която осигурява достъп на университети и научни организации до европейски и световни изследователски мрежи, ГРИД инфраструктурата на Българската академия на науките и Националният център за суперкомпютърни приложения (НЦСП) и др., които са включени в Пътната карта за национална научна инфраструктура и се нуждаят от инвестиционна подкрепа за по-нататъшна модернизация и интеграция с европейските изследователски инфраструктури. 
The Bulgarian Research and Education Network (BREN), which provides access of universities and research organizations to the European and global research networks, the GRID infrastructure of the Bulgarian Academy of Sciences and the National Centre for Supercomputing Applications (NCSA ) and other that are included in the Roadmap for National Scientific Infrastructure and need investment support for further modernization and integration with the European research infrastructures act as elements of the European research e-infrastructures in Bulgaria.
Клъстери в областта на ИКТ 
ICT clusters
Иновационна инфраструктура в областта на ИКТ предлагат утвърдените ИКТ клъстери, които действат като платформи за развитието на иновативните компании и иновативните идеи и катализират процеса на комерсиализация на научните изследвания: 
Innovation infrastructure in ICT is offered by the established ICT clusters that act as platforms for the development of innovative companies and innovative ideas and catalyse the process of commercialization of research:
Фондация "Клъстер информационни и комуникационни технологии" е клъстерна инициатива, подкрепяща и насърчаваща създаването и развитието на клъстери в областта на информационните и комуникационните технологии в България и се е утвърдила като център на клъстерното познание в България. 
The "Cluster information and communication technologies" foundation is a cluster initiative supporting and encouraging the creation and development of clusters in the field of information and communication technologies in Bulgaria and has established itself as a centre of cluster knowledge in Bulgaria.
Организацията е член на няколко европейски клъстерни платформи и мрежи и поддържа много добри отношения с редица европейски и световни партньори. 
The organization is a member of several European cluster platforms and networks and maintains very good relations with many European and global partners.
„ИКТ Клъстер Пловдив” с предмет на дейност насърчаване, подпомагане и развитие сътрудничеството между всички фирми, учебни заведения и държавни институции в областта на ИКТ, създаване на благоприятни условия за развитието им, повишаване на тяхната конкурентоспособност на национално и международно равнище. 
"ICT Cluster Plovdiv" encourages, fosters, and develops the collaboration and cooperation of private companies, educational institutions and state institutions in the area of ICT, creating favourable conditions for their development and enhancing their competitiveness at national and international level.
Необходима е целенасочена подкрепа за развитието на ИКТ клъстерите с оглед оползотворяване на техния потенциал за засилване на конкурентоспособността на науката и предприемачеството в България чрез подобряване обмена на знания между академичните среди и бизнес общността. 
A targeted support is needed for the development of ICT clusters to take advantage of their potential to enhance the competitiveness of science and entrepreneurship in Bulgaria by improving the exchange of knowledge between academia and the business community.
Те могат да бъдат използвани като локомотиви за регионална интелигентна специализация в България. 
They can be used as locomotives for regional smart specialization in Bulgaria.
България е сред най-напредналите държави-членки по отношение на скоростта на предоставяния широколентовия достъп – над 98,1 % от линиите са със скорост над 2 Mbps, а над 74.1 % са със скорост между 10 и 30 Mbps, което ги прави готови за бъдещите интернет приложения, каквито са например телевизията с висока разделителна способност и висококачествени видео разговори. 
Bulgaria is among the most advanced Member States in terms of the speed of the provided broadband access - more than 98.1% of the lines have speed above 2 Mbps, and over 74.1% have speed between 10 and 30 Mbps, which makes them ready for future Internet applications, such as high definition television and high quality video calls.
Това до голяма степен се дължи на факта, че делът на наследените остарели инфраструктури е твърде малък и голяма част от ново изградените фиксирани широколентови линии са по технологията FTTх на база оптични влакна. 
This is largely due to the fact that the share of inherited outdated infrastructure is too small and much of the newly built fixed broadband lines are FTTx technology-based i.e. based on optical fibres.
Това създава добра основа за предстоящото широко разгръщане на мрежите за достъп от следващо поколение (NGA - Next Generation Access). 
This creates a good basis for the forthcoming widespread deployment of Next Generation Access networks (NGA - Next Generation Access).
МТИТС разработи проект на Национален план за изграждане на мрежи за достъп от следващо поколение, който си поставя за цели постигането до 2020г. на пълно покритие на територията на страната със скорост над 30 Mb/s и 90 % достъп със скорост над 100 Mb/s и нарастване на дела на населението, което използва интернет и електронни услуги до 75 %. 
MTITC drafted a National Plan for building Next Generation Access Networks, which target is to achieve full coverage throughout the country by 2020 at a speed exceeding 30 Mb/s and 90% access with a speed above 100 Mb/s and to increase the share of the population that uses Internet and electronic services to 75%.
Предстои одобряването му от Министерски Съвет. 
It is pending adoption by the Council of Ministers.
Накратко, проектът на Национален план за инфраструктура за достъп от следващо поколение (NGN) включва : 
In a nutshell, the draft National Plan for Next Generation Access Networks (NGN) includes:
• Инвестиционни проекти за изграждане на широколентов достъп в отдалечените, слабо-населени и селски райони, финансирани чрез новите оперативни програми, държавния бюджет и публично-частни партньорства в периода 2014-2020г.; 
• Investment projects for building broadband access in remote, sparsely populated and rural areas, financed by the new operational programs, the state budget and public-private partnerships in the period 2014-2020.
• Технологично обновяване и надграждане на съществуващи стари широколентови мрежи с цел постигане на необходимите параметри, осигуряващи възможност за предоставяне на нови, модерни електронни услуги със значително по-високи скорости в периода 2014 -2020 г.; 
• Technological renovation and upgrade of existing broadband networks aiming at achieving necessary parameters ensuring possibilities for provision of new, modern electronic services with considerably higher speed in the period 2014-2020.
• Поетапно изграждане на мрежи за широколентов достъп от ново поколение (NGA) в периода 2015 -2020г. 
• Step by step building of Next Generation Access networks (NGA) in the period 2015-2020.
Дейностите по плана ще бъдат финансирани чрез новите оперативни програми и разнообразни публично-частни партньорства. 
The activities under the Plan shall be financed by the new operational programs and various public-private partnerships.
Чрез проекта в рамките на Единната електронна съобщителна мрежа на държавната администрация ще бъде осигурен високоскоростен интернет достъп от следващо поколение в 29 общински центъра и 24 отделни малки населени места, разположени на площ от 7 919 кв. км. (7% от територията на страната), с население 277 765 души (4% от населението на страната), което ще създаде предпоставки за развитие на електронното управление в тези райони. 
Within the frames of the Single Electronic Communications Network of State Administration, the project shall provide high speed NGA Internet to 29 municipal centres and 24 small settlements located on an area of 7 919 square kilometres (7% of the territory of the country), with population of 277 765 (4% of the entire population of the country), which will create prerequisites for e-Government development in these regions.
Част от новоизградената инфраструктура по проекта ще може да се използва и от бизнеса за развитие на телекомуникационния пазар, като тя ще се предоставя на телекомуникационни оператори, чрез тръжна процедура. 
Part of the newly built infrastructure under the project will be available for use by the business for the development of the telecommunication market and it will be provided to telecommunication operators by tender procedures.
Според последни данни на НСИ разходите за ИКТ, направени от предприятията в България през 2011 г. са 2 575 858 хиляди лева, което е с 30.21 % повече от разходите за ИКТ, направени през 2009 г. в размер на 1 978 225 хиляди лева. 
According to the latest data of the NSI, ICT expenditures incurred by enterprises in Bulgaria in 2011 were BGN 2 575 858 thousand which was by 30.21% more than the ICT expenditures in 2009 amounting to BGN 1 978 225 thousand.
и в средните предприятия (205 534 хил. лв.). 
and medium-size (BGN 205 534 thousand) enterprises.
Като цяло разходите и инвестициите, които предприятията влагат в ИКТ продукти и услуги са все още ниски, което говори за ниска степен на въвеждане на ИКТ. 
Overall expenditures and investments that businesses make for ICT products and services are still low, indicating a low level of implementation of ICT.
През 2011 г. най-много разходи от предприятията са направени за ИТ услуги (1 305 296 хил. лв.), докато през 2009 г. най-много разходи са направени за ИТ и телекомуникационни стоки (1 078 890 хил. лв.). 
In 2011, most of the companies` expenditures have been for IT services (BGN 1 305 296 thousand), while in 2009 most of the expenditures have been for IT and telecommunications goods (BGN 1 078 890 thousand).
През 2011 г. се запазва тенденцията от 2009 г. и най-малко разходи от предприятията са направени за лизинг на ИКТ – 18 416 хил. лв. през 2011 г. и 17 706 хил. лв. през 2009 г. 
The trend from 2009 is maintained in 2011 and least costs by the enterprises are made for ICT leases - BGN 18 416 thousand in 2011 and BGN 17 706 thousand in 2009.
През 2011 г. най-големи разходи за ИКТ са направени по икономическа дейност „Търговия; ремонт на автомобили и мотоциклети” – 1 385 705 хил. лв., следвани от ИКТ сектора – 661 674 хил. лв. и икономическа дейност „Създаване и разпространение на информация и творчески продукти”; „далекосъобщения” – 609 289 хил. лв. 
In 2011 the largest expenditures for ICT are made by the economic activity "Wholesale and retail trade; repair of motor vehicles and motorcycles" - BGN 1 385 705 thousand, followed by the ICT sector - BGN 661 674 thousand and economic activity ""Production and distribution of information and creative products; telecommunications” - BGN 609 289 thousand.
Най-малко разходи за ИКТ са направени по икономическа дейност „Операции с недвижими имоти”, които са едва 6 508 хил. лв. 
The least expenditures made are under economic activity "Real estate activities" - BGN 6 508 thousand.
През 2009 г. инвестициите, направени от големите предприятия (350 540 хил. лв.) 
In 2009 ICT investments made by large enterprises (BGN 350 540 thousand) are 17 times more
са 17 пъти повече от тези, направени от малките предприятия – 20 489 хил. лв. 
than those made by small enterprises - BGN 20 489 thousand.
През 2011 г., както и през 2009 г. най-много инвестиции са направени за ИТ и телекомуникационни стоки. 
In 2011 and in 2009 the most investments made are for IT and communications goods.
През 2009 г. тези инвестиции от предприятията са били в размер на 282 598 хил. лв., докато през 2011 г. са наблюдава понижение с 44.39 % и инвестициите са в размер на 195 709 хил. лв. 
In 2009 those investments made by the enterprises amount to BGN 282 598 thousand while in 2011 there is a decrease by 44.39% and the investments amount to BGN 195 709 thousand.
През 2011 г., както и през 2009 г. най-малко инвестиции са били направени за потребителско електронно оборудване и други ИКТ стоки, като през 2011 г. инвестициите са в размер на 21 087 хил. лв., а през 2009 г. 
Both in 2011 and 2009 the least investments made are for consumer electronic equipment and other ICT goods and in 2011 the
– 6 827 хил. лв. 
investments amount to BGN 21 087 thousand while in 2009 they are BGN 6 827 thousand.
ИКТ секторът включва подсектори като: производство на компютърен хардуер, разработчици на софтуер; софтуерни интегратори, доставчици на телекомуникационни услуги (интернет и телефонни услуги), както и ИТ консултанти. 
The ICT sector includes sub-sectors like: production of computer hardware, software developers; software integrators, telecom services (Internet and telephone services) and IT consultants.
Сектор ИКТ разполага с 1% от заетите лица в националната икономика и произвежда 3% от БВП на страната. 
ICT sector disposes of 1% of the employees in the national economy and accounts for 3% of GDP.
Телекомуникационните фирми отговарят за 73% от БВП на българския ИКТ сектор, оценяван на над 2.13 млрд. евро. 
Telecommunications companies are responsible for 73% of the GDP of the Bulgarian ICT sector, estimated at more than EUR 2.13 billion.
София е центърът на ИКТ сектора, където са съсредоточени повече от 85 процента от заетите. 
Sofia is the centre of the ICT sector where more than 85% of the employed are concentrated.
ИКТ секторът в България е много жизнеспособен и демонстрира постоянен ръст дори по време на световната икономическа криза като за последните пет години продължи да разкрива нови работни места, а средното възнаграждение за персонал нараства с 36% средногодишно. 
The ICT sector in Bulgaria is very viable and it has demonstrated steady growth even during the global economic crisis and for the last five years it has continued to create new jobs and the average wages continuously increase by 36% on average per annum.
Секторът има висок интензитет на НИРД като по данни на МТИТС разходите за НИРД в ИКТ сектора са 11 % от общите разходи за НИРД в икономиката. 
The sector has a high R&D intensity and as per the MTITC data, the expenditures for R&D in the ICT sector account for 11% of the total R & D expenditures in the economy.
Потенциалът за НИРД и иновации на ИКТ сектора се потвърждава и от успешното му участие в Седма рамкова програма на ЕС. 
The R&D and innovations potential of the ICT sector is confirmed by its successful participation in the Seventh Framework Program of the EU.
По данни на МТИТС в края 2013 г. е получено финансиране по тема ИКТ в размер на 16,707 261 млн. евро, като от общо 52 успешни участници най-голям е делът на високотехнологичните МСП - 50,56 %. 
Based on the MTITC data, at the end of 2013 the ICT financing received amounts to EUR 16 707 261 million and out of 52 participants the largest is the share of the high-tech SMEs - 50.56%.
Основни проблеми пред сектора са недостигът на ИКТ специалисти, тъй като висшето и средното образование не могат да отговорят на изискванията относно човешкия капитал и все още наличните регулаторни и административни бариери. 
The main problems faced by the sector are the shortage of ICT specialists, as the tertiary and secondary education cannot meet the human capital requirements, and the existing regulatory and administrative barriers.
Чуждестранните инвестиции в ИКТ сектора през последното десетилетие са значителни. 
Foreign investments in the ICT sector are considerable.
В този смисъл политиките могат да доведат бързо до принос за растежа, но могат и да се провалят. 
In that sense policies can make a rapid contribution to growth or fail.
Какво е необходимо, по-специално по отношение на ускореното развитие: 
What is needed in particular is speed in the:
Някои от тези резултати са отлични, но други будят загриженост и са необходими адекватни мерки за преодоляване на изоставането. 
Some of these results are excellent, but others raise concern and need adequate measures to address the lagging.