natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Наличието на адекватни компютърни и интернет умения (цифровата грамотност) е основна предпоставка за разширяване на търсенето и използването на ИКТ и базираните на тях услуги и за развитието на икономическите сектори с висок иновационен потенциал. 
Adequate computer and Internet skills (digital literacy) are essential for the expansion of demand and use of ICT and ICT-based services and the development of economic sectors with high innovation potential.
По отношение на компютърните умения страната се представя слабо в сравнение със средните за Европа нива. 
In terms of computer skills, the country performs poorly compared to the European average levels.
По данни от Digital Agenda Scoreboard през 2012 г. над 40% от българските домакинства не използват интернет поради липса на необходимите умения. 
According to data from the Digital Agenda Scoreboard in 2012 over 40% of Bulgarian households do not use the Internet because of lack of necessary skills.
Тази важна бариера е особено разпространена сред по-възрастното население в селските райони и сред етническите малцинства. 
This important barrier is particularly common among older people in rural areas and among ethnic minorities.
Само 42 % от населението на страната притежава някакви компютърни умения, което е много под средното за Съюза от 67 %. 
Only 42% of the population have some computer skills which are well below the EU average of 67%.
През 2013 г. хората със средни или високи интернет умения са 37 %, при средно за ЕС 47 %. 
In 2013, people with medium or high Internet skills are 37% compared to the average for the EU of 47%.
Според данните за резултатите на страните през 2013 г. от Цифровия дневен ред на Европа, България се намира на едно от последните места по отношение на потребителите, които регулярно и постоянно използват интернет. 51 % населението през 2013 г. използва интернет регулярно, поне веднъж седмично. 
According to the performance of the Member States for 2013 in the Digital Agenda for Europe, Bulgaria is on one of the last places with regard to consumers who regularly and consistently use the Internet. 51% of the population in 2013 use the Internet regularly, at least once a week.
Въпреки ръста от 5 % по отношение на нивото от 2011 г. (46,4%), България остава много под средното ниво за Европа от 70 %. 
Notwithstanding the growth of 5% compared to 2011 (46.4%), Bulgaria remains below the average level for Europe - 70%.
Потребителите между 16 и 74 години, които ежедневно използват интернет през 2013 г. са 43 % от населението на страната. 
Consumers between the age of 16 and 74 that regularly use the Internet in 2013 are 43% of the population of the country.
Хората, които никога не са използвали интернет в България през 2013 г. са 41 %, като се наблюдава спад от 4 процента от нивото през 2011 г., но остава много под средното за ЕС от 22 % (Country Fact Sheet). 
People that have never used the Internet in Bulgaria in 2013 are 41%, and this is a decrease of 4% from the level in 2011, but remains well below the EU average of 22% (Country Fact Sheet).
През 2013 г. по данни на НСИ, процентът на предприятията с фиксиран широколентов достъп до интернет е 77.9 %, а общият брой предприятия с достъп до интернет е 89.1 %. 
In 2013, based on the NSI data, the percentage of enterprises with fixed broadband Internet is 77.9% while the total number of enterprises having access to the Internet is 89.1%.
Според данните от Цифровия дневен ред на Европа през 2013 г. предприятията с фиксиран широколентов достъп до Интернет са 78 %, което е ръст от 9 % в сравнение с 2011 г., при средно ниво за ЕС към момента от 90 %. 
According to the Digital Agenda for Europe in 2013, enterprises with fixed broadband Internet access are 78%, an increase of 9% compared to 2011, at EU average level of 90%.
По данни на НСИ, през 2012 г. 49,5 % от предприятията използват автоматизиран обмен на данни с външни ИКТ системи и 31,5 % имат бизнес процеси свързани автоматизирано с тези на техните доставчици и/или клиенти, но само 19,7 % от тях използват системи за управление на ресурсите (ERP) и само 15,1 % - софтуерни приложения за управление на информацията с клиентите (CRM). 
According to the National Statistical Institute, in 2012, 49.5% of enterprises use automated data exchange with external ICT systems and 31.5 percent have automated business processes related to those of their suppliers and / or customers, but only 19.7% use enterprise resource planning (ERP) and only 15.1% - applications for managing information about clients (Customer Relationship Management -CRM).
Ниската използваемост се дължи на факта, че едва във всяко четвърто предприятие се използват ИКТ. 
The low usage data is due to the fact that only every fourth enterprise uses ICT.
Сред основните причини за този недостатък са липсата на достатъчни знания и умения у заетите лица за работа с ИКТ. 
Among the main reasons for this shortcoming is the lack of sufficient knowledge and skills of employees for work with ICT.
Развитието на електронната търговия също изостава в сравнение със средните показатели за ЕС27. 
Development of electronic commerce also lags behind the average in the EU27.
През 2013 г. само 8 % от големите и 5 % от малките и средни предприятия правят покупки онлайн, като за последните две години, по този показател се забелязва плавен ръст в размер на 2 %. 
In 2013, only 8% of the large and 5% of the small and medium-size enterprises buy online and there is a gradual increase of this indicator in the last two years by 2%.
Размерът на продажбите он-лайн на големите предприятия е 4 %, а на МСП е 3%. 
The share of the online purchases of the large enterprises is 4% and of the SMEs - 3%.
През 2013 г. електронните продажби на големите предприятия като процент от оборота им са 4 % при 19 % за ЕС27. 
In 2013, the online sales of large enterprises as a percentage of their turnover is 4% at 19% for EU27.
При МСП електронните продажби като процент от оборота им са в рамките на 1 %, при средно за ЕС – 8 %. 
SME online sales as a percentage of their turnover is within 1% at EU average of 8%.
Процентът на лицата поръчвали стоки и услуги онлайн през 2013 г. е 12 %, при средно за Европа 47 %. 
The share of individuals that have ordered goods and services online in 2013 is 12%, at EU average of 47%.
Сред основните причини за слабото навлизане на ИКТ в предприятията е липсата на достатъчни знания и умения у заетите лица за работа с ИКТ и ограничената практика за използване интернет портали за онлайн търговия. 
Among the main reasons for the low usage of ICT in enterprises is the lack of sufficient knowledge and skills of employees for work with ICT.
По данни на НСИ през 2013 г., 22,6 % от българските граждани са взаимодействали по електронен път с държавните власти спрямо 27 % през 2012, а 8,5 % са изпращали попълнени формуляри (11 % през 2011 г.), при средни стойности за ЕС съответно през 2013 г. 44 % са взаимодействали по електронен път с публичните власти и 22 % са изпращали попълнени формуляри. 
Based on NSI data, in 2013, 22.6% of individuals have used the global network for interacting with the government or local authorities compared to 27% in 2012, while 8.5% have sent filled in forms (11% in 2011), at average values for EU respectively 44% in 2013 have interacted electronically with public authorities and 22% have sent filled in forms.
Предприятията си взаимодействат по-активно с публичните власти онлайн от гражданите - 83 %, което е близко до средните за ЕС 87 %. 
Enterprises interact online more actively with public authorities compared to citizens - 83%, which is near the average for EU of 87%.
През 2013 г. по данни на НСИ предприятията използват интернет за взаимодействие с публичните институции за: получаване на информация - 82.5 %, изтегляне на формуляри, напр. данъчни формуляри – 86.4 %, изпращане на попълнени формуляри (напр. предоставяне на статистическа информация) – 89.0 %, Изпращане на оферта в електронна тръжна система (е-procurement) (в самата система, а не от електронна поща) – 11.1 %. 
In 2013, based on NSI data, enterprises use the global network to interact with public institutions for: receipt of information - 82.5%, downloading forms like tax return forms - 86.4%, sending filled in forms (like submission of statistical data) - 89.0%, sending tenders via the e-procurement system (e-procurement) (via the system itself not via e-mail) - 11.1%.
Голям напредък се отчита и при изпълнението на услуги изцяло по електронен път, където се отчита ръст от 30% за 5 години - през 2012 г. 73% от фирмите в България са се възползвали от електронни услуги изцяло в електронен формат. 
Significant progress is reported in the implementation of e-services where the growth for the last five years is 30% - in 2012 73% of the enterprises in Bulgaria have used e-services entirely in electronic format.
Преобладаващ брой от местните администрации предлагат широк спектър електронни услуги за гражданите и бизнеса, включително финансирани по ОПАК 2007-2013. 
Prevailing number of the local administrations offer a wide range of e-services to citizens and businesses, including financing under OPAC 2007-2013.
Предстои, обаче, както е предвидено в Стратегията за развитие на държавната администрация до 2020 да се положат допълнителни усилия в сферата на комплексните административни услуги, за което е ключова съвместимостта на използваните софтуерни платформи, както и взаимната свързаност и достъпност на регистрите на публичните институции. 
Additional efforts will be made, as envisaged in the Strategy for the Development of Public Administration to 2020, in the field of complex administrative services where the compatibility of the used platforms is key as well as the interconnection and access to the records of public institutions.
Въпреки положителните тенденции в тази област, важно е да се отбележи, че България не отчита никакъв напредък що се отнася до изпращането на тръжни оферти за обществени поръчки по електронен път. 
Despite positive developments in this area, it is important to note that Bulgaria does not report any progress with regard to sending electronically tender documents for public procurement.
Все още само 10% от фирмите се възползват от такъв вид услуги, същият дял както и през 2008 г. 
Only 10% of the companies make use of this type of service, the same as for 2008 as well.
Това означава, че електронното правителство не отчита напредък що се отнася до обществените поръчки, но също така оказва негативен ефект върху подобряването на прозрачността в тази област на публичния сектор. 
This means that e-government does not report progress as regards public procurement, but also has a negative effect on the improvement of transparency in this area of the public sector.
Приетата на 9.07.2014 г от МС Национална стратегия за развитие на сектора на обществените поръчки до 2020 г. предлага набор от възможни решения конкретно в тази насока. 
The National Strategy for the Development of the Public Procurement Sector by 2020, adopted by the Council of Minister on 09.07.2014, offers a set of possible solutions in this particular direction.
Основното предизвикателство за правителството е да стимулира значително широко търсене на услугите на електронното управление. 
The main challenge for the government is to stimulate significantly broader search of e-government services.
• Осигуряване на високоскоростен и свръхвисокоскоростен широколентов достъп на територията на цялата страна чрез развитие и модернизиране на широколентовата инфраструктура 
• Securement of high speed and ultra-high speed broadband access all over the country by development and modernizing of the broadband infrastructure;
• Ускорено развитие на електронното управление и публичните електронни услуги, включително трансгранични електронни услуги от висок икономически и обществен интерес 
• Accelerated development of e-governance and public e-services, including trans-border e-services of high economic and society interest;
• Развитие на балансирана иновативна екосистема в областта на ИКТ чрез подкрепа на научните изследвания и иновациите и растежа на ИКТ сектора 
• Development of balanced innovative eco system in the area of ICT through support of research and innovations and growth of ICT sector;
• Стимулиране на широкото използване на ИКТ от предприятията, особено МСП, гражданите, и публичния сектор за справяне с основните икономически и социални предизвикателства. 
• Promotion of broad use of ICT by the enterprises, particularly SME’s, citizens and public sector to cope with main economic and social challenges.
Обобщен SWOT анализ 
Summarized SWOT analysis
Изводите за необходимите бъдещи действие са направени на базата на обобщения SWOT анализ. 
Conclusions for further necessary action are based on summarized SWOT analysis.
Макроикономическите и структурни политики е необходимо да използват възможностите за посрещане на заплахите или да се намалят последствията ако те настъпят. 
Macro-economic and structural policies are needed to exploit opportunities and prepare to face threats or at least mitigate their damage, if they occur.
• да се насочат към преодоляване на слабостите чрез фокусиране върху чиста енергия и ресурсоефективност, като се подобряват възможностите на работната сила; 
• Address weaknesses through focusing on clean energy and again improve the opportunities to the labour force
• чрез подкрепа на конкурентоспособността (чрез иновациите намаляват разходите за труд, но не винаги осигуряват по-добро качеството на живот) да се експлоатират глобалните възможности на пазара и привличане атрактивните преки чуждестранни инвестиции; 
• Exploit opportunities by supporting competitiveness (through innovation as low labour cost is not ensuring quality of life) to exploit global market opportunities and attract FDI;
• да се подготвят за потенциално по-висока и глобална конкуренцията чрез подкрепа конкурентоспособността в области, където българската икономика е силна. 
• Prepare for potentially higher global competition by support competitiveness in areas where the Bulgarian economy is strong.
• се базират на силните страни, следователно да инвестират в мехатроника и био-базираните и свързаните с тях сектори и да насърчат фундаментални изследвания, които могат да „впрегнат“ процеса на предприемаческо откритие; 
• Build on strengths hence invest in mechatronics and bio-tech related sectors and nurture fundamental research that can harness entrepreneurial discovery;
• елиминират слабости чрез подобряване на качеството на образование на работната сила и по-точно да се привлече българската диаспора чрез подпомагане на изследователи да се завърнат временно или постоянно и да споделят придобитото знание, да създадат на младото поколение по-добри възможности за предприемачество, фокусиране върху някои клъстери с потенциален за инвеститорски интерес; 
• Eliminate weaknesses by improving the quality to the educated labour force rather than limit success in high shares of educated labour force; take advantage of the existence of the Bulgarian Diaspora by helping researchers to repatriate provisionally or permanently and share their knowledge, give the young generation better opportunities to enterprise, focus on few clusters with potential to attract investors;
• Смекчаване на ефекта от заплахи чрез обучение и наемане на нови изследователи, за да компенсират застаряващия квалифициран персонал и да се конкурират с други страни, привличането им, както и да използва гъвкавост и да се адаптират към глобално променящия се конкурентен натиск. 
• Mitigate the effect of threats by training and hiring new researchers to make up for the aging qualified personnel and compete with other countries attracting them, as well as exploit flexibility and SS to adapt to changing global competitive pressures.
Иновационна стратегия за интелигентна специализация 2014-2020 
Innovation Strategy for Smart Specialization 2014-2020
Визия: България да направи до 2020 година качествен скок в иновационното си представяне на ниво ЕС за справяне с обществените предизвикателства в сферата на демографията (намаляване на изтичането на мозъци, привличане на успешно реализирали се българи, стимулиране на младежкото предприемачество), устойчивото развитие, интелектуалния капитал и здравето на нацията. 
Vision: By 2020 Bulgaria must make a qualitative leap in its innovation performance at EU level to tackle public challenges in the field of demography (reverse brain drain and youth entrepreneurship), sustainable development, intellectual capital and the nation's health.
Всяка година Европейската комисия публикува Иновационно табло, където на базата на единна методология всяка страна от ЕС се оценява и сравнява как се представя. 
Each year the European Commission published an Innovations Score board where based on integrated methodology each EU country is assessed and compared in terms of its performance.
Оценяват се тенденциите и напредъка на всяка страна-членка. 
Trends and progress of each Member State are evaluated.
За оценка се ползват набор от индикатори, които позволяват да бъдат оценени човешките ресурси, финансиране и подкрепа за предприятията, фирмено инвестиране, мрежи и предприемачество, интелектуална собственост, иноватори и икономически ефект. 
Evaluation is made by using a set of indicators that allow assessing human resources, funding and support for businesses, corporate investment, networks and entrepreneurship, intellectual property, innovators and economic effects.
Проследяването на промяната в стойността на тези индикатори ще позволи да бъдат взети и ефективни управленчески решения. 
Tracking changes in the value of these indicators will allow taking effective management decisions.
Необходимият темп на нарастване и стойностите, до които страната трябва да достигне са описани в т. 8 от Стратегията. 
The required growth rate and the values which the country should reach are described in Section 8 of the Strategy.
Промяната на стойността на индикаторите на практика е външното измерване на иновационната политика. 
Take change in the value of indicators in practice is the external measurement of innovation policy.
На практика тази промяна в индикаторите ще се реализира при една ефективна политика за насърчаване на: 
In practice, this change in the indicators will be implemented in an effective policy to promote:
• иновациите, научните изследвания и развитието на човешкия капитал, 
• Innovation, research and development of human capital,
• инвестициите във високотехнологични области, в които България има традиции, създала е специалисти и успешно се конкурира на международния пазар, 
• Investment in high-tech areas in which Bulgaria has traditions, good professionals and successfully competes in the international market,
• нововъзникващи експортно ориентирани индустрии. 
• Emerging export-oriented industries.
Развитието на областите с потенциал за растеж ще привлече младите хора и ще се намали „изтичането на мозъци“. 
Development of areas with growth potential will attract young people and reduce the "brain drain."
Иновационната стратегия за интелигентна специализация е нов подход към икономическото развитие, който се базира на целенасочена подкрепа на идентифицирани технологични ниши, които са перспективни, където бизнесът има интерес да инвестира, където има създаден човешки потенциал. 
Innovation strategy for smart specialization is a new approach to economic development, which is based on targeted support for identified technological niches that are promising and where business is interested to invest, and where human potential is available.
Стратегическата цел ще се реализира с постигането на две оперативни цели: 
The strategic goal will be realized by achieving two operational objectives:
Цел 1: Фокусиране на инвестициите за развитие на иновационния потенциал в идентифицираните тематични области (за създаване и развитие на нови технологии, водещи към конкурентни предимства и повишаване на добавена стойност на националните продукти и услуги). 
Objective 1: Focus the investment for the development of innovation potential in the smart thematic areas (for creation and development of new technologies leading to competitive advantages and increase in the added value of domestic products and services).
Цел 2: Подкрепа за ускорено усвояване на технологии, методи и др. подобряващи ресурсната ефективност и прилагането на ИКТ в предприятията от цялата промишленост. 
Objective 2: Support for accelerated absorption of technologies, methods and others.
По отношение на Цел 1 се поставят секторно-специфични индикатори за развитието. 
In respect of objective 1, sector-specific indicators of development are used.
По отношение на Цел 2 се следва подходът на индикаторите от Таблото за ресурсна ефективност на ЕС (Resource Efficiency Scoreboard, с изключение на частта „Природа и Еко-системи“) и съответно на Таблото за 
With regard to Objective 2, the approach of indicators from the Score board for resource-efficiency in EU is used (Resource Efficiency Scoreboard, excluding the "Nature and Eco-systems") and a panel of EU digital agenda (Digital Agenda Scoreboard) for businesses
цифровата програма на ЕС (Digital Agenda Scoreboard) за предприятията ( % МСП които използват ИКТ базирани приложения, % МСП, които продават он-лайн). 
(% SMEs using ICT based applications, % SMEs selling online).
Тези индикатори се съгласуват с ЕК. 
These indicators are agreed with the EC.
(Приложение 1). 
(Appendix 2).
Всички предложения, коментари, мнения внимателно са анализирани, обобщени и съответно намериха място в текстовете в стратегията. 
Any suggestions, comments and opinions are summarized and carefully considered and accordingly incorporated in the strategy texts.
Проектът на стратегия бе представян на различни форуми и събития, включително и на заседания на Регионалните съвети за развитие – било по инициатива на водещото министерство, било по инициатива на самите Съвети. 
The draft strategy was presented at various forums and events, including meetings of the Regional Development Councils - either initiated by the leading ministry or at the initiative of the Councils themselves.
В резултат на проведените дискусии е получавана обратна връзка, изразяваща мнението на властите по места с предложения за потенциала на бизнеса и висшите училища (ОА Бургас, Русе, Стара Загора, Смолян и др.). 
Administrations of Burgas, Ruse, Stara Zagora, Smolyan and others).
При стартиране на процеса на разработване на стратегията по-активно участие вземаха представителите на централната власт и техните представители по места34. 
When starting the process of developing the strategy, the representatives of the central authorities and their regional representatives were more active33.
С разрастване на дискусиите по Оперативните програми и по Споразумението за партньорство бизнесът се активизира, както и научните среди и активно се включиха в обсъждането на текстовете на документа. 
With the expansion of the discussions on Operational Programmes and on the Partnership Agreement, businesses and the academia became more involved and actively participated in the discussion of the text of the document.
На екипа, разработващ документа са предоставяни подробни аналитични материали за световните тенденции, капацитета на научните и изследователски организации, капацитета на предприятията, доказателства за реализирани успешни проекти. 
The team developing the document was provided with detailed analytical materials for the global trends, the capacity of scientific and research organizations, the capacity of enterprises, evidence of successfully completed projects.
В Приложение към ИСИС подробно е описан процесът на разработване на стратегията и „процеса на предприемаческо откритие“, където по дати е систематизирана информацията и комуникациите със заинтересованите страни. 
An Annex 1 to IS3 describes in detail the process of developing the strategy and "the entrepreneurial discovery process", where the information and the communication with stakeholders are systematized chronologically.