natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Разработени са интегрирани планове за градско възстановяване и развитие, в които са дефинирани зони с потенциал за икономическо развитие. 
Integrated plans for urban regeneration and development have been developed, with identified areas for economic development.
Идеята е за в бъдеще тези зони да станат притегателен център, както за външни инвеститори в индустриално развитие, така и за клъстери и за иновационно сътрудничество. 
The idea is that in the future these areas would become an attractive feature for foreign investors in industrial development and for clusters and innovation cooperation.
Част от тези градове имат потенциал да се превърнат в „интелигентни градове“ (smart cities), включвайки се в European Innovation Partnership on Smart Cities and Communities (EIP-SCC). 
Some of these cities have the potential to become "smart cities", including in the European Innovation Partnership on Smart Cities and Communities (EIP-SCC).
Предмет на анализ са икономическите дейности (второ ниво на агрегация съгласно КИД 2008), разпределени по ниво на технологична интензивност, съгласно класификацията на ОИСР и Евростат. 
This analysis focuses on economic activities (second level of aggregation under KID 2008), distributed by level of technological intensity, according to the classification of the OECD and Eurostat.
Подобно групиране позволява получаването на по-ясна оценка за състоянието и възможностите за развитие на средно и високотехнологични сектори. 
Such clustering allows obtaining a clearer assessment of the status and potential development of medium and high-technology sectors.
Класификацията не включва дейностите от добивната промишленост и аграрния сектор. 
The classification does not include activities in mining industries and agriculture.
По този начин в анализа се включват 82 дейности от сферата на индустрията и услугите. 
Thus, the analysis includes 82 activities in the field of industry and services.
Идентифицирането на потенциала на всяка икономическа дейност се извършва с помощта на различни индикатори, групирани в два фактора – вътрешен (обем на производство, оборот, добавена стойност – като дял от общата добавена стойност и като дял от произведената продукция, производителност на труда, заети, брой предприятия и инвестиции в ДМА) и външен фактор (износ, внос и наличие на конкурентни предимства-производствена и експортна специализация13). 
Identifying the potential of each economic activity is carried out by using various indicators grouped into two factors - internal (production volume, turnover, added value - as a share of total value added and as a share of the total output, labour productivity, number of employed, number of enterprises and investments in long-term fixed assets) and external factors (export, import and availability of competitive advantages, production and export specialization14).
Стойностите на всички индикатори са преизчислени спрямо общите оценки за индустрията и сферата на услугите. 
The values of all indicators are adjusted according to the overall assessments of industry and services.
По този начин те стават съпоставими и позволяват тяхното сумиране и получаване на оценките за вътрешния и външния фактор. 
Thus they are comparable and allow aggregation and the obtaining of estimates for the internal and external factors.
От своя страна сумата на тези два фактора дава крайната оценка за всяка икономическа дейност. 
In turn, the sum of these two factors gives the final assessment for each economic activity.
Идентифицирането на потенциала на икономическите дейности може да стане с помощта на крайната оценка, но по наше мнение това стеснява базата за последващия крос-анализ (съвместяване на тези резултати с тези от качествения анализ). 
Identifying the potential of the economic activities can be done using the final assessment, but in our opinion it narrows down the basis for subsequent cross-analysis (combining these results with those of the qualitative analysis).
Поради това първата стъпка за идентифициране на икономическите дейности става по следния начин: включват се всички средно-високи и високо технологични дейности и наукоемките високо-технологични услуги (съгласно препоръката на ЕК за ориентиране към дейности с по-висока степен на преработка на крайния продукт). 
Therefore, the first step in identifying the economic activities is as follows: including all medium-high and high-tech activities and knowledge-intensive high-tech services (as recommended by the European Commission to move towards activities with a higher degree of processing to the final product) .
От останалите групи икономически дейности и услуги се избират трите с максимални оценки. 
From the remaining economic activities groups the three top rated ones are selected.
Така се открояват силните страни на икономиката и се вижда мястото на високотехнологичните дейности и наукоемки услуги. 
This highlights the strengths of the economy and shows the location of high-tech knowledge-intensive activities and services.
Първоначалната извадка от 82 икономически дейности се свива до 33, които от една страна формират настоящия облик на българската икономика, и от друга страна притежават необходимия потенциал за трансформиране на икономиката към такава, базирана на знание (Приложение 3). 
The initial sample of 82 economic activities is synthesized to 33, which on the one hand shape the image of Bulgarian economy, and on the other hand have the potential to transform it into a knowledge-based economy (see Appendix 3).
В рамките на индустрията класирането се оглавява от средно и нискотехнологични дейности (рафиниране на нефтопродукти, тютюнопроизводство и производство на основни метали), след които се нареждат средно и високотехнологичните дейности (химични продукти, лекарствени вещества и продукти, ИКТ, електронни и оптични продукти и др.). 
The industry classification is headed by medium and low-tech activities (refining of petroleum products, tobacco and manufacture of basic metals), followed by medium and high-tech activities (chemicals, medicinal substances and products, ICT, electronic and optical products, etc.).
Ако изключим предоставянето на търговските, сферата на услугите се оглавява от групата на наукоемките високотехнологични услуги (далекосъобщителни услуги, такива в областта на ИТ, научни изследвания и експериментални разработки), факт, който формира капацитет за иновационно и технологично развитие. 
Except for retail, services are headed by a group of high-tech knowledge-intensive services (telecommunications services, IT, research and development), a fact proving the capacity for innovation and technological development.
Макроикономически и структурни политики е необходимо да използват възможностите и да подготвят възможността за посрещане на заплахите или да се намалят последствията, ако те настъпят. 
Macro-economic and structural policies are needed to exploit opportunities and prepare to face threats or at least mitigate their damage, if they occur.
В този смисъл е необходимо политиките: 
In that sense policies need to:
• да експлоатират силните страни чрез фокусиране върху информационните и комуникационни технологии (ИКТ) и културно-историческото наследство, както и да дадат възможност на добре образованите да останат в страната; 
• Exploit strengths by focusing on ICT and cultural heritage, as well as give opportunities to the well-educated to remain in the country;
• да се насочат към преодоляване на слабостите чрез фокусиране върху чиста енергия и ресурсоефективност, като се подобрява възможностите на работната сила; 
• Address weaknesses through focusing on clean energy and again improve the opportunities to the labour force;
• чрез подкрепа на конкурентоспособността (чрез иновациите намаляват разходите за труд, но не винаги осигуряват по-добро качеството на живот) да се експлоатират глобалните възможности на пазара и привличане на атрактивните преки чуждестранни инвестиции; 
• Exploit opportunities by supporting competitiveness (through innovation as low labour cost is not ensuring quality of life) to exploit global market opportunities and attract FDI;
• да се подготвят за потенциално по-висока глобална конкуренцията чрез подкрепа конкурентоспособността в области, където българската икономика е силна. 
• Prepare for potentially higher global competition by support competitiveness in areas where the Bulgarian economy is strong.
Капацитет за иновационно и научно-изследователско представяне 
Capacity for innovation and research performance
Предприемачеството в България се развива динамично от гледна точка на броя на новите фирми, най-вече преди кризата от 2008. 
The entrepreneurship in Bulgaria looks quite dynamic from view point of the number of new firms, mostly before the crisis from 2008.
Въпреки това, предприемачеството е ограничено по отношение на иновационните дейности в новите фирми. 
Irrespective of that, the entrepreneurship is limited with regard to the innovation activities in the new firms.
Българските малки и средни предприятия (МСП) не са често сред новаторите: само 16% от българските МСП имат иновационни дейности за периода 2004-08, най-ниския процент в ЕС. 
The small and medium enterprises (SMEs) are not often among the innovators: only 16% of the Bulgarian SMEs have had innovation activities for the period 2004-2008, which represents the lowest percentage within EU.
Изглежда, че иновационната активност се ограничава най-вече до големите фирми, а малките и средни предприятия са до голяма степен традиционните фирми в едни напълно развити пазари в застой. 
It seems that the innovation activity is limited most of all to the big companies, while the small and medium enterprises are to a high extent the traditional firms on fully developed markets in a standstill.
Иновативните МСП са най-често "самотни ездачи" т.е. те правят нововъведения за тях самите, но не си сътрудничат с външни партньори. 
The innovative SMEs are most frequently "lonely riders" – i.e. they develop innovations for themselves, but do not collaborate with external partners.
Техните иновации са фокусирани върху намаляване на разходите за труд, а не върху технологични подобрения. 
Their innovations focus on labour cost reduction and not on technology improvements.
В допълнение, големи български фирми имат слаби организационни способности и нямат конкурентно предимство на експортните пазари. 
Additionally, big Bulgarian firms have poor organizational capacity and no competitive advantage on the export markets.
Те се нуждаят от подобрения в производствения потенциал и са откъснати от регионалните и глобални вериги за създаване на стойност. 
They need improvements of the production potential and are cut off from the regional and global value chains.
В България, както и в другите страни-членки на ЕС, МСП са със структурно значение за икономиката и са основен двигател за икономически растеж. 
In Bulgaria, as well as in the other EU member countries, SMEs are of structural importance for the economy and main driver for economic growth.
В България през 2011 г. има общо 365 484 МСП, което е 0.2% по-малко, отколкото през 2010г. 
In 2011, there were 365 484 SMEs in total in Bulgaria, which was by 0.2% less than in 2010.
За периода 2008-2011г.,броят на предприятията се е увеличил с малко над 27 000 (10%). 
For the period 2008-2011, the number of the enterprises has increased by slightly more than 27 000 (10%).
Предприемаческият сектор в България е доминиран от микропредприятия с по-малко от 10 служители. 
The entrepreneurial sector in Bulgaria is dominated by micro enterprises with less than 10 employees.
Тези предприятия представляват 91% от всички компании и осигуряват работна заетост на 29% от работната сила за периода 2008-2010г. 75.5% служители в страната работят в МСП (дефинирани от ЕС като компании с по-малко от 250 служители). 
These enterprises represent 91% of all companies and provide employment to 29% of the work force during the period 2008-2010. 75.5% employees in the country are working in SMEs (defined by EU as companies with less than 250 employees).
Проучване, направено по Седма рамкова програма установи, че МСП имат принос от 37.8% от общата добавена стойност в икономиката и 31% от БВП. 
A study, carried out under the Seventh Framework Programme has established that SMEs contribute for 37.8% of the total value added in the economy and 31% of GDP.
Освен това микропредприятията правят най-малко разходи за НИРД и генерират най-ниските нива на добавена стойност. 
Moreover, micro enterprises incur the smallest R&D costs and generate the lowest levels of the value added.
Въпреки, че високите нива на вписване на нови фирми в периода 2004 -2009 г. (7.09 нови фирми са създадени на 1000 души в работна възраст, сравнено със средната стойност за ЕС от 4.86) може да бъде показател за динамично предприемачество, индикаторите за фирмено поведение показват, че българските МСП се занимават с иновационна дейност в много по-малка степен от компаниите в останалата част от Европа. 
Although the high levels of new firms registration during the period 2004 -2009 may be an indicator for dynamic entrepreneurship (7.09 new firms per 1000 people in active age created compared with an average value of 4.86 for EU), company behavioural indicators show that the Bulgarian SMEs are much less dealing with innovation activity than the companies in the remaining part of Europe.
Секторното разпределение на МСП показва ясно изразена концентрация на предприятия най-вече в търговията на дребно. 
The sectoral distribution of SMEs shows a clearly expressed concentration of enterprises mostly in the retail trade.
В областта на НИРД, където производителността на труда е най-близо до средните нива на производителността на труда в ЕС, броят на МСП е три пъти по-малък от този в страни като Словакия, Унгария, Австрия и Дания, в които размерът на работната сила е сравним с България. 
In the R&D field, where the labour productivity is nearest to the average labour productivity levels in EU, the number of SMEs is three times higher than the one in countries like Slovakia, Hungary, Austria and Denmark, in which the size of the labour force is comparable with the one in Bulgaria.
Малките и средни предприятия (МСП) в България имат сериозен принос за развитието на икономиката – генерират над 60% от добавената стойност, 67% от оборотите и 75% от заетостта сред всички предприятия. 
The small and medium enterprises (SMEs) in Bulgaria have a serious contribution to the development of the economy – i.e. they generate more than 60% of the value added, 67% of the turnover, and 75% of the employment among all of the enterprises.
Българските МСП не са често сред новаторите. 
The Bulgarian SMEs are not frequently among the innovators.
Едва 14% от тях са с технологични иновации, около 5% от тях са реализирали нови или усъвършенствани продукти за пазара, чийто оборот е само 1.5% от общия и 18% от тях са реализирали иновационно сътрудничество. 
Only 14% of them have technological innovations, around 5% of them have sold new or improved products on the market, whose turnover is only 1.5% of the total, and 18% of them have accomplished innovative collaboration.
Малко по-добре изглеждат нещата в групата на предприятията с брой наети между 50-249. 
Slightly better look the things in the group of the enterprises with a number of employees 50-249.
Иновативните предприятия са средно 33%, от които 29% с технологични иновации, 10% от тях са реализирали нови или усъвършенствани продукти за пазара, чийто оборот е само 3.2% от общия и 20% от тях са реализирали иновационно сътрудничество.14 Така или иначе тези данни са едни от най-ниските в ЕС. 
On the average the innovative enterprises are 33%, out of which 29% with technological innovations, 10% of them have sold new or improved products on the market, whose turnover is only 3.2% of the total, and 20% of them have accomplished innovative collaboration.
Българските малки и средни предприятия до голяма степен въвеждат иновации, свързани с намаляване на разходите и много по-малко такива, свързани с нови продукти и процеси. 
To a high extent the Bulgarian SMEs introduce innovations related to cost reduction and to a much smaller degree innovations related to
Най-малко срещаните иновационни дейности са тези, свързани с реализирането на съвместни проекти в образованието между бизнеса и академичните среди – само около 9% от МСП са участвали в такива проекти. 
The least frequently met innovation activities are the ones related to the implementation of joint educational projects involving the business and the academic communities – only about 9% of SMEs have participated in such projects.
Българските фирми изразходват 0.39 % от БВП за НИРД, в сравнение с 1.31% в ЕС, т.е. процентът е около 3 пъти по-нисък. 
spending 0.39 % of GDP for R&D, compared with 1.31% in EU – i.e. the percentage is about 3 times lower.
Аналогично е съотношението и при публичните разходи. 
The ratio is analogical for the public expenditures.
Българските фирми заемат 105 и 106 място в света по иновации и бизнес сложност. 
The Bulgarian companies occupy 105 and 106 place in the world with regard to innovation and business complexity.
Проучванията показват, че склонността на българските фирми за иновации положително и значително корелира с разходите им за НИРД и свързаните с това инвестиции в технологична инфраструктура, както и че продукцията им се увеличава заедно с иновационните им усилия, независимо дали фирмата е нова на пазара или не. 
The studies show that the aptitude for innovations of the Bulgarian companies is positive and considerably correlates to their R&D costs and the connected with that investments in technological infrastructure, as well as that their production is increasing together with their innovation efforts, no matter whether the company is new on the market or not.
Както бе отбелязано България е от страните скромни иноватори и заема последното място в класацията на страните-членки. 
It occupies the last place in the ranking of the member states.
В едни и същи сфери България показва едновременно съществени силни и слаби страни, факт, който определя иновационната система на нашата страна като небалансирана. 
In one and the same spheres Bulgaria is simultaneously showing strengths and weaknesses – a fact, which defines the innovation system of our country as imbalanced.
А практиката на иновационните лидери показва, че балансираната иновационна система е условие за успех. 
The practice of the innovation leaders shows that the balanced innovation system is a precondition for success.
Предвид логиката на RIS3 стратегията се фокусира върху идентифицирането на силните страни и тематичните области с потенциал за растеж. 
With view of RIS3 logics, the strategy focuses on the identification of the strengths and the thematic fields with growth potential.
Подходът обаче е комплексен и Стратегията ще адресира и основните причини за неизползвания потенциал на страната в сферата на иновациите- ниският обем публични и частни инвестиции в научни изследвания, „изтичането на мозъци“, недостатъчната взаимна обвързаност на научните постижения и нуждите на индустрията, структуриране на финансирането на научните изследвания от институционално към проектно и програмно финансиране, нуждата от ясни визия и приоритети. 
The approach is complex and the Strategy will also address the main reasons for the unused potential of the country in the innovation field – i.e. low volume of public and private investments in research, “brain drain”, insufficient mutual interrelation between the scientific achievements and the needs of the industry, restructuring of the research financing from institutional into project and programme financing, need for clear vision and priorities.
Водещата роля при определяне нивото на иновативност има използването на ИКТ; на второ място се нарежда прилагането на бизнес и маркетингови стратегии в управлението; на трето място е позиционирано развитието на човешките ресурси. 
ICT plays the leading role regarding the determination of the innovativeness level; on the second place is the implementation of business and marketing strategies in the management; on the third place is the human resource development.
По-широкото прилагане на добри практики води до по-висока иновативност. 
Wider implementation of good practices results in higher innovativeness.
Вторият по значение фактор, определящ нивото на иновативност, е достъпът до финансиране. 
The second important factor, determining the innovativeness level, is the access to financing.
На трето място при определянето нивото на иновативност се нареждат интернационализацията и активността по отношение на интелектуалната собственост. 
On the third place, regarding the determination of the innovativeness level, are the internationalization and activity related to the intellectual property.
Според проведените проучвания сред МСП в началото на 2013 г., осигуреност с достатъчен финансов ресурс за регистрация на интелектуална собственост декларират, че имат 30% от предприемачите в промишлеността. 
According to the conducted SME surveys in the beginning of 2013, 30% of the entrepreneurs in the industry have declared availability of sufficient financial resources for intellectual property registration.
Делът на промишлените МСП със собствена регистрирана търговска марка в България или чужбина е 42%. 
The share of the industrial SMEs with own registered trademark in Bulgaria or abroad is 42%.
Делът на микро предприятията с такава регистрация е 27%, на малките — 47%, а на средните — 61%. 
The share of the micro enterprises with such registration is 27%, of the small — 47%, and of the medium — 61%.
Предприятията със собствен патент в Българското патентно ведомство възлизат на 20%. 
The enterprises which own national patents are 20%.
Регистриран патент имат 12% от микро предприятията, докато този дял при малките по размер компании е 21%, а при средните — 32%. 
Registered patent have 12% of the micro enterprises, this share for the small companies being 21% and for the medium ones — 32%.
Делът на микро предприятията, които декларират, че финансово са обезпечени да регистрират интелектуална собственост, е 20%. 
The share of the micro enterprises, which have declared that they have financial resources to register intellectual property, is 20%.
Този на малките компании е 31%, а на средните — 43%. 
This share of the small companies is 31%, and of the medium — 43%.
Система за управление на отношенията с клиенти имат 18% от МСП. 
Customer Relationships Management (CRM) system have 18% of SMEs.
Също толкова е делът на тези, които са внедрили система за управление на доставчиците и приблизително толкова (17%) са компаниите, които използват интегрирана система за управление на почти всички процеси. 
The same is the share of these, which have introduced Supplier Relationship Management (SRM) System and approximately this (17%) is the share of the companies, which have used integrated management system for almost all processes.
Преобладаваща част от управляващите предприятията в промишлеността считат, че служителите им са достатъчно добре квалифицирани (80%), и че познават добрите практики в сектора (81%). 
The prevailing part of the managers of industrial enterprises thinks that their employees are sufficiently well qualified (80%), and familiarized with the good practices in the sector (81%).
Повече от половината МСП са осигурили обучения на служителите си и/или ръководителите си през последната година — 53%. 
More than the half of the SMEs have ensured trainings of their employees and/or managers during the last year — 53%.
Външни специализирани обучения за управление на продажбите са посетили 17% от фирмите, в професионалната сфера на дейност на компанията — 22%, а по ИКТ приложения — 10%. 
External specialized sale management trainings have been attended by 17% of the companies – trainings related to the company professional field - 22% and trainings related to ICT applications — 10%.
Повече от половината предприятия в промишлеността ползват разработени краткосрочни бизнес планове с хоризонт 1-2 години — 57%. 
More than half of the enterprises in the industry use developed short-term business plans with 1-2 year horizon - 57%.