natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Анализът на структурата на БВП след членството на България в ЕС показва относителна стабилност и важността на индустрията и сектора на услугите за развитието на икономиката на страната: 
* The analysis of the GDP structure after Bulgaria becoming an EU member shows relative stability and emphasizes the importance of the industry and services sector in the economic development of the country:
• Аграрен сектор – 5%; 
• Agricultural Sector - 5%;
• Индустрия – 25% (добивна промишленост, преработваща промишленост, производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия и на газообразни горива, доставяне на води, канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване) 
• Industry - 25% (mining and quarrying, manufacturing, production and distribution of electricity, heat and gas, water supply, sewerage, waste management and remediation activities)
• Строителство - 6.0%; 
• Construction - 6.0%;
• Сектор на услугите - 64%. 
• Service sector - 64%.
От гледна точка на динамиката на създаваната добавена стойност през периода 2007-2013 г., тя най-много е нараснала в сектора на услугите (38.0%), следван от сектора на индустрията (33.0%), на аграрния сектор (18.0%), а при строителството промяната е негативна (9.0%). 
In terms of the dynamics of the added value generated in the period 2007-2013, it is most increased in the services sector (38.0%), followed by the industrial sector (33.0%), agricultural sector (18.0%) with construction experiencing a negative change (9.0%).
Водеща роля в индустрията играе преработващата промишленост, където се създава почти 80% от произведената продукция. 
Manufacturing is a leading sector, providing almost 80% of the production output.
Делът на създадената добавена стойност в произведената продукция е най-висок във високотехнологичните дейности: 
The share of added value in production is highest in high technology activities:
• Високотехнологични дейности – 35% 
• High-tech activities - 35%
• Средно високотехнологични дейности – 23% 
• On average, high-tech activities - 23%
• Средно нискотехнологични дейности – 11% 
• On average, low-tech activities - 11%
• Нискотехнологични дейности – 24% 
• Low-tech activities - 24%
От средно и високотехнологичните икономически дейности могат да се откроят лекарствените вещества, компютърната и комуникационна техника, машини и оборудване и метални изделия, където делът на добавената стойност в произведената продукция е между 30-35%. 
Leading among medium and high-tech economic activities are medicinal products, computer and communication equipment, machinery and metal products, where the share of value added in manufactured products is between 30-35%.
Секторът на услугите създава 64% от общата добавена стойност в страната, което възлиза на близо 40% от стойността на предоставяните услуги. 
Services sector creates 64% of total value added in the country, accounting for nearly 40% of the value of services provided.
Делът на добавената стойност при предоставянето на услуги е най-голям при наукоемките високотехнологични услуги: 
Share of value added in the provision of services is greatest in high-tech knowledge-intensive services:
• Наукоемки пазарни услуги – 34% 
• Knowledge-intensive market services - 34%
• Наукоемки високотехнологични услуги – 51% 
• Knowledge-intensive high-tech services - 51%
• По-малко наукоемки услуги – 32% 
• Less knowledge-intensive services - 32%
• Други по-малко наукоемки пазарни услуги – 40% 
• Other less knowledge-intensive market services - 40%
В рамките на високотехнологичните услуги се открояват тези в областта на информационни технологии (58%), далекосъобщения (52%), информационни услуги (51%). 
Within the high-tech services those that stand out are information technology (58%), telecommunications (52%), information services (51%).
Делът на добавената стойност при предоставянето на наукоемки пазарни услуги е най-голям при юридическите и счетоводни услуги (61%), а при по-малко наукоемките пазарни услуги, предимно тези в търговията, делът се колебае между 43-49%. 
The share of value added in providing knowledge-intensive market services is greatest in legal and accounting services (61%) and in less knowledge-intensive market services, particularly in trade, the share fluctuating between 43-49%
Заетостта в индустрията възлиза на 617 хиляди, а само в преработващата промишленост на 525 хиляди. 
Employment in industry is estimated at 617 000, with 525 000 in manufacturing only.
В сферата на услугите са ангажирани около 1 млн., т.е. два пъти повече от заетите в преработващата промишленост. 
Services employ about 1 million, i.e. twice as many employees as in the manufacturing industry.
От гледна точка на технологичната интензивност на икономическите дейности заетостта е концентрирана в среднониско и нискотехнологични дейности (82%), както и в предоставянето на по-малко наукоемки услуги (81%), т.е. във високотехнологичните сектори на производството и предоставянето на услуги са ангажирани 18-19% от заетите в сектора на производството и услугите. 
In terms of technological intensity of economic activities, employment is concentrated in medium-low and low-tech activities (82%), as well as providing less knowledge-intensive services (81%), i.e. in high-technology sectors of production and services provision 18-19% of employees are employed in the manufacturing and services sectors.
Делът на високотехнологичния износ е 5.6% (2012). 
The share of high-tech exports was 5.6% (2012).
Дължи се в равна степен на производството на компютърна и комуникационна техника, електронни и оптични продукти и производството на лекарствени вещества и продукти. 
This is owed equally to the production of computer, electronic and optical products and manufacture of medicinal substances and products.
Преобладава износът на средно- и нискотехнологични продукти (71%), като 65.3% е резултат от производствена и експортна специализация, която осигурява конкурентни предимства на българските изделия на международните пазари. 
The exports of medium and low-tech products (71%) are predominant, with 65.3% the result of production and export specialization, which provides competitive advantages of Bulgarian products in international markets.
Дължи се основно на едножични влакна от пластмаса, метални соли, машини за произвеждане на енергия, торове, електрически кабели и изолирани проводници, машини за селско и горско стопанство, битови електроуреди, лагери (сачмени, ролкови или иглени), печатни платки, резистори, апарати за управление и разпределение на електрическа енергия, велосипеди, парфюмерия, козметика и етерични масла, подемно-транспортни машини, електрически трансформатори, помпи от групата на средно високотехнологичните дейности; на руди на благородни метали, олово, мед, цинк, опаковки, домакинско стъкло, санитарни артикули, растителни мазнини и масла, керамични изделия, минерални суровини, изделия от черни метали от групата на средно нискотехнологичните дейности и на пшеница, ечемик, царевица, тютюн, облекло, маслодайни семена и плодове, консерви и др. от групата на нискотехнологичните дейности. 
It is owed most to products as monofilament plastic fibres, metal salts, energy producing facilities, fertilizers, electrical cables and conductors, machinery for agriculture and forestry, household appliances, bearings (ball or roller), printed circuit boards, resistors, apparatus for the management and distribution of electricity, bicycles, perfumery, cosmetics and essential oils, forklift trucks, electric transformers and pumps in the group of medium-high technology activities; ores of precious metals, lead, copper, zinc, packaging, household glass, sanitary articles, vegetable fats and oils, ceramics, minerals and steel products from the group of medium-low technological activities, and wheat, barley, corn , tobacco, clothing, oil seeds and oleaginous fruits, preserves and more from the group of low-tech activities.
При 7 продуктови групи България е лидер между страните-членки на ЕС и тези от Балканите по сравнителни конкурентни предимства (едножични влакна от пластмаса, метални соли, руди на благородните метали, олово, мед, маслодайни семена и плодове за извличане на „меки” масла, дамско облекло). 
In seven product groups Bulgaria is a leader among EU member states and the Balkans in comparative competitive advantages (Monofilament plastic fibres, metal salts, ores of precious metals, lead, copper, oil seeds and extraction of "soft" oils, women's clothing).
От гледна точка на технологичната интензивност на секторите (икономическите дейности) могат да бъдат направени следните изводи: 
In terms of technological intensity sectors (economic activities), the following conclusions could be made:
• в нискотехнологичните дейности са съсредоточени най-много предприятия, най-много заети и се създава най-голямата част от добавената стойност; 
• Most businesses and most employees are concentrated in low-tech activities and they generate the majority of added value;
• при високотехнологичните дейности производителността на труда е над средната за страната; 
• In high-tech activities, labour productivity is above the national average;
• в ниско-технологичните дейности са ангажирани 82% от заетите, които създават 75% от добавената стойност в технологичните дейности; 
• 82% of the employees are engaged in low-tech activities and they create 75% of value added in technological activities;
• лекарствените вещества и продукти се характеризират с минимална заетост и максимална производителност на труда; 
• Medicinal substances and products are characterized by a minimum number of employed and maximum labour productivity;
• облеклото се характеризира с максимална заетост, висока експортна ориентация и минимална производителност на труда. 
• Production of clothing is characterized by maximum number of employed, high export orientation and minimum labour productivity.
От гледна точка на устойчиво икономическо развитие, решението е в увеличаване на производителността и добавената стойност, а не в предлагането на стоки и услуги на ниска цена. 
In terms of sustainable economic development, the solution is increased productivity and added value rather than the supply of goods and services at low prices.
Две нововъзникващи области се открояват, които бяха посочени по време на консултациите със заинтересованите страни. 
Two emerging areas stand out, which were identified during the stakeholders consultation.
Те не могат да бъдат уловени чрез международните стандартни класификации. 
They cannot be captured through the international standard classifications.
Творчески индустрии 
Creative Industries
Динамиката в развитието на творческите индустрии в България изпъква значително на фона на забавения растеж на цялата икономика. 
Dynamics in the development of creative industries in Bulgaria stands out significantly amid slowed growth for the entire economy.
Ръст в броя на предприятията, заетостта и добавената стойност са в пъти по-високи от другите сектори. 
Growth in the number of enterprises, employment and added value is at times higher than other sectors.
Това най-вече се дължи на приноса на информационните технологии, информационните услуги и производството на филми, телевизионни предавания и звукозапис. 
This is mostly due to the contribution of information technology, information services and the production of movies, TV shows and recordings.
В същото време се наблюдава по-значимо забавяне в архитектурните дейности и рекламните дейности. 
At the same time, there is a significant delay in architectural and advertising activities.
Но като цяло прогресът на творческите индустрии е очевиден. 
But there is obvious overall progress in the creative industries.
За периода 2008-2012 година броят на предприятията в България от творческите индустрии се увеличава с 23,5% срещу 10,6% за цялата икономика. 
For the period 2008-2012, the number of enterprises in Bulgarian creative industries increased by 23.5% against 10.6% for the whole economy.
Добавената стойност нараства също с 23,5%, докато ръстът сред предприятията от всички сектори е само 0,7%. 
Value added also grew 23.5%, while growth in enterprises from all sectors was only 0.7%.
Най-значима е разликата в ръста на заетостта. 
Most significant is the difference in employment growth.
В предприятията от творческите индустрии заетостта за периода се е увеличила с 13,7%, а като цяло в секторите е спаднала с -9,6%. 
As businesses in the creative industries employment for the period increased by 13.7%, there was an overall decrease by -9.6% in other sectors.
Творческите индустрии в България обхващат 21 812 предприятия (7.1% от всички предприятия са 2012 година, като този дял през 2008 година е бил 6.3%). 
Creative industries in Bulgaria cover 21,812 enterprises (7.1% of all businesses in 2012, the share in 2008 was 6.3%).
Заетите в сектора на творческите индустрии за 88 700 души или 5% от заетостта в предприятията, докато през 2008 година делът им е бил 3.9%. 
Creative industries employ 88,700 people, or 5 percent of the labour force, while in 2008 their share was 3.9%.
Делът й през 2008 година е бил 6.2%. 
Its share in 2008 was 6.2%.
Очевидно е, че творческите индустрии заемат все по-широки позиции в българската икономика и приносът им нараства динамично. 
It is obvious those creative industries are gaining a stronger position in Bulgarian economy and that their contribution is growing dynamically.
Тези дялове могат още да растат, тъй като те изостават с 1-2% от средните за ЕС. 
These shares can grow further as they still lag behind by 1-2% compared to the EU average.
Добавената стойност при творческите индустрии има минимален ръст от 0,9%, който изглежда оптимистично на фона на -3% спад в добавената стойност от европейските предприятия във всички сектори. 
Added value of creative industries has a minimal growth of 0.9%, which seems optimistic amid a 3% decline in the value added in European companies in all sectors.
Растежът в заетостта в ЕС е 1,6%, а в България 13,7%. 
Employment growth in the EU was 1.6% and 13.7% in Bulgaria.
Добавената стойност на творческите предприятия в България се е повишила с 23,5%, а на тези в ЕС с 0,9%. 
The added value of creative enterprises in Bulgaria increased by 23.5% and that of the EU by 0.9%.
10 факта за творческите индустрии в България 
10 facts about creative industries in Bulgaria
Информационните технологии са на второ място по производителност на труда в България след фирмите от научната и развойната дейност. 
IT is the second highest labour productivity sector in Bulgaria following companies from research and development.
В ТОП 10 на най-производителните сектори в България има 5 сектора от творческите индустрии: Информационни технологии; Филмова индустрия; Архитектурни дейности; Реклама; Научна и развойна дейност 
In the top 10 most productive sectors in Bulgaria there are 5 sectors of the creative industries: information technology; Film industry; Architectural activities; Advertising; Research and Development
Добавената стойност на един зает в информационните технологии в България е колкото създават двама заети в автомобилната индустрия и в производството на метални изделия 
Value added per employee in IT in Bulgaria was equal to two employed in the automotive industry and in the manufacture of metal products
Във филмовата индустрия за последните 4 години броят на фирмите се е увеличил с 50%, добавената стойност с 40%, а заетостта с 25%. 
In the film industry for the past four years the number of companies increased by 50%, the value added by 40% and employment by 25%.
Четирите най-касови игрални филма, произведени в България за последните три години са донесли в световен мащаб на своите продуценти приходи от 900 милиона долара. 
The four highest grossing feature films produced in Bulgaria for the last three years have brought to its producers worldwide revenues of 900 million dollars.
В информационните технологии работят два пъти по-малко хора отколкото в строителството, но производителността им е три пъти по-висока. 
Information technologies employ half the number of employed in construction; however their productivity is three times higher.
Печалбата на един зает във филмовата индустрия е колкото печалбата на общо трима заети от производството на облекло, куриерските услуги и търговията на дребно взети заедно. 
The profit per employee in the film industry is equal the profit of three employees in the clothing industry, courier services and retail combined.
В творческите индустрии в България работят около 88 700 души. 
Creative industries in Bulgaria employ about 88,700 people.
Това е равно на цялото население на областните центрове Ловеч и Разград взети заедно. 
This is equivalent to the entire population of the district centres of Razgrad and Lovech together.
Фирмите от творческите индустрии в България имат годишен оборот общо от 6 200 000 000 лева. 
Companies from the creative industries in Bulgaria have a total annual turnover of 6.2 billion lev.
Това е равно на бюджетните разходи на всички общини в България. 
This is equal to the budget expenditures of all municipalities in Bulgaria.
Биопродукти 
Organic Products (Bio Products)
В България производителите на биохрани са над 1000, а по предварителни данни броят на биологичните производители, преработватели и търговци се е увеличил значително – от 2 016 през 2012 г. те са достигнали 3 157 през 2013 г. 
In Bulgaria, the number of organic food producers is over 1 000 and according to preliminary data, the number of organic producers, processors and traders has increased significantly - from 2,016 in 2012 they have reached 3,157 in 2013.
Тенденцията на увеличаване се наблюдава и при площите в системата на контрол, които през 2013 г. са 79 709 ха, а през 2012 г. същите са били 40 378 ха. 
The upward trend was also observed in the area in the control system, which in 2013 were 79,709 ha, and in 2012 they were 40,378 ha.
Водени от световните тенденции, българските производители се стремят да увеличат площите и биопрдукцията си. 
Driven by global trends, Bulgarian producers seek to increase their areas and products.
Същевременно динамичното развитие на биопазара формира недостиг на суровини за производство на биопродукти. 
The dynamic development of the market for organic products is creating a shortage of raw materials for the production of bio products.
От това видимо се възползват и българските био производители, които изнасят над 90% от произведената биопродукция, предимно в Германия. 
This is to the apparent benefit of Bulgarian organic producers who export more than 90% of their produce, mostly to Germany.
Днес на българския пазар вече съществуват производители, които предлагат качествени и пълноценни детски менюта (за деца на възраст от 1 до 3 години). 
At present there are already manufacturers in the Bulgarian market that offer quality and wholesome children's foods (for children aged 1 to 3 years).
България има дългогодишни традиции в областта на земеделието и много запазени райони с богато биологично разнообразие, които са важни предпоставки за развитието на биоземеделието. 
Bulgaria has a long tradition in agriculture and many reserved areas rich in biodiversity, important prerequisites for the development of organic farming.
Поради това то е основен приоритет в политиката на Министерството на земеделието и храните през новия програмен период 2014-2020 г. 
Therefore, it is a major policy priority for the Ministry of Agriculture and Food in the new programming period 2014-2020.
Амбицията на МЗХ е биопродуктите да бъдат включени в менюто на българите – постижима цел, защото постоянно нараства броят на производителите, които преминат от конвенционално към биологично земеделие . 
The ambition of the MAF is organic products to be included in the menu of all Bulgarians - an achievable goal due to the constantly growing number of manufacturers switching from conventional to organic farming.
Изплатените средства към момента са 246 хил.лв. (126 хил. евро), което е около 50% от общия бюджет по проекта. 
Disbursements are currently 246 thousand lev (126 thousand Euros), which is about 50% of the total budget of the project.
Най-бързо нараства износът на аграрната продукция (малко над 2 пъти), хранителни продукти (почти 2 пъти), на машини (50%) и т.н. 
The fastest growing export sector is in agricultural products (almost 2-fold increase), food (almost 2-fold increase), machinery (up by 50%), etc.
Високотехнологичният износ възлиза на 6%, но бележи значимо нарастване – износът на компютърна и комуникационна техника, електронни и оптични продукти нараства с 37%, а този на лекарствените вещества и продукти близо 3 пъти. 
High-tech exports amounted to 6%, but there is significant growth in the exports of computer, electronic and optical products which have increased by 37%, while that of medicinal substances and products almost 3 times.
Най-силно е нараснал вносът на хранителни продукти (42%), химични продукти (30%), докато този на машините се е свил с 14%. 
Imports of food products mark the biggest increase (by 42%), followed by chemicals (30%), while import of machineries has shrunk by 14%.
В износа все повече се утвърждават високотехнологичните продукти (компютърна и комуникационна техника, електронни и оптични продукти, лекарствените вещества и продукти), резултат от наличния и нарастващ капацитет, основа за секторна специализация на страната. 
High-tech products are increasingly dominating exports (computers and communication equipment, electronic and optical products, medicinal substances and products) resulting from the existing and increasing capacity, which is the basis for sectoral specialization of the country.
Биологичните продукти (преди всичко от сектора на селското стопанство и храните) имат непосредствен принос за значителното нарастване на износа на тези групи стоки. 
Organic products (mainly in the sector of agriculture and food) have a direct contribution to the significant increase in exports of these product groups.
Наличието на традиции в производството и износа на различни продукти от сферата на машиностроенето, козметиката, текстила и облеклото и др. са необходимото приложно поле за нанотехнологиите. 
Traditions in manufacturing and export of various products in the field of machine building, cosmetics, textiles and clothing, etc. are the required field for nanotechnology development.
Утвърдени и възникващи клъстери 
1.6 Established and emerging clusters
Развитието и прилагането на клъстерната политика в света е доказана форма за повишаване на производителността на труда, конкурентоспособността и интернационализацията. 
Development and implementation of cluster policy in the world is a proven way to increase productivity, competitiveness and internationalization.
Ето защо добрите практики в това отношение не са малко. 
There are a number of good practices in this regard.
България подкрепи финансово този процес в рамките на ОП Конкурентоспособност. 2007-2013 г. чрез конкретна процедура - „Подкрепа за развитието на клъстерите в България” на обща стойност 15,1 млн. евро. 
Bulgaria has financially supported this process within OP Competitiveness 2007-2013 with a concrete procedure, “Support for cluster development in Bulgaria” for the total amount of 15.1 million Euros.
По седалище на регистрация бенефициентите са регистрирани в София и в големите областни градове. 
Beneficiaries’ registered offices are in Sofia and major cities.
Дейността им се реализира на територията на страната и не могат да бъдат обособени на регионален принцип. 
Their business is carried out throughout the country and cannot be divided on a regional basis.
Съществуващите индустриални клъстери насочват усилията си към технологични дейности, свързани с адаптиране и използване на вече известни технологии в своите сфери. 
Existing industrial clusters concentrate on technological activities related to the adaptation and use of already known technologies in their field of business.