natgillin/translations-raw huggingface dataset:
да се използват възможностите, предлагани от Европейския социален фонд (ЕСФ) и Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), с цел да се засилят капацитетите на националните и регионалните здравни инфраструктури в областта на ваксинацията; 
Exploit the opportunities offered by the European Social Fund (ESF) and European Regional Development Fund (ERDF) in order to reinforce national and regional health infrastructures capacities in the area of vaccination.
Появата на редица огнища на болести през последните години е свързана с предаване от здравните работници. 
A number of disease outbreaks in the last years have been linked to transmission by healthcare workers.
да се оптимизират дейностите за повишаване на осведомеността, включително чрез партньорства с образователния сектор, социалните партньори и насочени към медиите действия; 
Optimise awareness-raising activities, including through partnerships with the education sector, social partners and action directed towards the media;
да се разработят основани на доказателства инструменти и ръководства на равнището на ЕС с цел да се подпомогнат държавите да предвиждат, предотвратяват или реагират на кризисни ситуации. 
Develop evidence-based tools and guidance at EU level in order to support countries to anticipate, pre-empt or respond to crises situations.
Бюджетният натиск, демографските промени и промените в екосистемата на ваксините поставят предизвикателства пред устойчивостта на политиките за ваксиниране в държавите - членки на ЕС. 
Budgetary pressures, demographic shifts, and changes in the vaccine ecosystem pose challenges to the sustainability of vaccination policies in EU Member States.
Съобщението и предложението за препоръка на Съвета допринасят и за изпълнението на принципите, залегнали в европейския стълб на социалните права, и на целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г. 
The Communication and the proposed Council Recommendation also contribute to implementing the European Pillar of Social Rights and to meeting the Agenda 2030 Sustainable Development Goals.
Колебанията относно ваксинацията са изключително специфични за контекста, държавата и вида на ваксината, а общественото възприятие за дадена ваксина може бързо да се промени. 
Vaccine hesitancy is highly specific to the context, country, and type of vaccine, and the public perception of a given vaccine can change rapidly.
В резолюцията държавите се призовават да разширят услугите си за имунизация и след ранната детска възраст, да мобилизират вътрешното финансиране и да засилят международното сътрудничество. 
The resolution calls on countries to expand immunisation services beyond infancy, mobilize domestic financing, and strengthen international cooperation.
Благодарение на ваксинацията човечеството успя да ликвидира едрата шарка, която бе причината за най-малко триста милиона смъртни случая само през 20-и век, а вече е съвсем близо и постигането на пълно ликвидиране на полиомиелита - друга изключителна заплаха за здравето на човека. 
Thanks to vaccination, humanity managed to wipe out smallpox, which caused at least three hundred million deaths in the 20th century alone; and the complete eradication of polio, another extraordinary threat to human health, is now well within reach.
Колебанията са повод за нарастващо безпокойство в Европа и по света, които пораждат риск от подкопаване на стойността на ваксинацията за общественото здраве. 
Hesitancy is a growing concern in Europe and worldwide, which risks undermining the public health value of vaccination.
На равнището на ЕС обаче тези различия могат да доведат до трудности за гражданите и здравните работници при продължаването на ваксинацията, когато се придвижват през границите. 
At EU level this diversity may however lead to difficulties for citizens and healthcare workers in resuming vaccination when moving across borders.
Въпреки това самите здравни работници могат да имат колебания относно дадена ваксина, независимо дали става въпрос за ваксинация на тях самите или на техните пациенти. 
However, healthcare workers themselves can be vaccine-hesitant, whether considering vaccination for themselves or their patients.
В настоящото съобщение се предоставя рамка за действия, които Комисията трябва да предприеме в сътрудничество с държавите членки по три основни стълба: 1) справяне с колебанията относно ваксинацията и подобряване на ваксинационното покритие; 2) устойчиви политики за ваксиниране в ЕС 3) координация и принос на ЕС към здравеопазването в световен мащаб. 
This Communication presents a framework for actions to be undertaken by the Commission, with the collaboration of Member States, under three key pillars 1) tackling vaccine hesitancy and improving vaccination coverage; 2) sustainable vaccination policies in the EU; 3) EU coordination and contribution to global health.
Тъй като тези предизвикателства засягат държавите членки по различни начини, е необходимо да се предприемат действия на равнището на ЕС, за да се постигне осезаем напредък и да се превърнат политическите визии в ефективни оперативни планове за ваксинация на национално равнище и на равнището на ЕС с цел да се защити здравето на гражданите в съответствие с член 168 от Договора за функциониране на Европейския съюз. 
While these challenges affect Member States in different ways, EU-wide action is needed to achieve meaningful progress and turn political visions into effective operational vaccination plans at national and EU level, to protect citizens' health in accordance with Article 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Програмите за имунизация са от компетентността на държавите членки, поради което решенията относно въвеждането, финансирането и изпълнението на политиките за ваксиниране продължават да се вземат на национално равнище. 
Immunisation programmes are a national competence, and thus decisions on the introduction, funding, and implementation of vaccination policies remain at the national level.
Подобни различия могат да бъдат за сметка на качеството на имунизационните картони и понякога могат да породят практически проблеми при ефективното документиране на историята на имунизациите, но също и при комуникацията между различните доставчици в рамките на и между държавите. 
Such differences may be at the expense of the quality of vaccination records, and may at times pose practical issues in the effective documentation of immunisation history, but also in the communication between different providers within and across countries.
Последните смъртни случаи от дифтерия в ЕС също така ни припомниха, че лицата, които не са имунизирани срещу рядко срещани болести, продължават да бъдат изложени на риск. 
Recent fatal cases of diphtheria in the EU have also reminded that individuals who are not immunised against diseases rarely seen remain at risk.
Такива инвестиции следва да се разглеждат като „интелигентни" разходи с оглед на профилактиката на болести в контекста на свързаните предотвратими разходи за системата за здравеопазване, както и като принос към общите цели за ефективност и устойчивост. 
Such investment should be seen as ‘smart' spending with a view to preventing illness at the related avertable costs to the healthcare system, and as a contribution to overall goals of efficiency and sustainability.
Колебанията относно ваксинацията и въздействието им върху програмите за имунизация будят нарастваща загриженост в Европа и по целия свят. 
Vaccine hesitancy and its impact on immunisation programmes are a growing concern in Europe and worldwide.
Координацията на политиката относно на ваксинацията на равнището на ЕС продължава да бъде ограничена и следва реактивен подход за всеки отделен случай. 
Policy coordination on vaccination at EU level remains limited and follows a reactive, case-by-case basis.
Съществува силна необходимост от по-добра подготвеност в световен мащаб срещу заразните болести, а въздействието на стабилните програми за имунизация в ЕС и в света е от ключово значение за успеха на Международните здравни правила. 
There is a strong need for better global preparedness against communicable diseases, and the impact of strong immunisation programmes in the EU and worldwide is key to the success of the International Health Regulations.
да се разработят общи методологии за оценка на относителната ефективност на ваксините, включително като част от сътрудничеството в рамките на ЕС в областта на оценката на здравните технологии; 
Develop common methodologies to assess the relative effectiveness of vaccines, including as part of the EU cooperation on Health Technology Assessment;
В етапа преди лицензиране подходите на сътрудничество на ЕС могат да подобрят качествената и количествената ефективност на процеса на вземане на решения, като същевременно се поддържа силна и координирана мрежа от национални експерти в областта на ваксините. 
In the pre-licensing phase, EU collaborative approaches can improve the qualitative and quantitative efficiency of the decision-making process while maintaining a strong and coordinated network of national vaccine experts.
да се засили ефективното прилагане на правилата на Съюза относно защитата на здравните работници, по-специално чрез осигуряване на адекватно обучение на здравните работници, мониторинг на техния имунизационен статус и активно предлагане на ваксинация, когато е необходимо; 
Strengthen the effective application of Union rules on protection of healthcare workers, in particular by ensuring adequate training of healthcare workers, monitoring their immunisation status and actively offering vaccination where necessary;
Във всички държави - членки на ЕС, понастоящем много рядко се срещат заболявания като дифтерия и тетанус и е постигнат огромен напредък в борбата с болести като коклюш и рубеола. 
In all EU Member States, diseases such as diphtheria and tetanus are now very rare events, and tremendous progress has also been achieved in the control of diseases such as pertussis and rubella.
Този подход се следва и при подкрепата от ЕС, предоставена за няколко световни здравни инициативи, включително „Световния алианс за ваксини и имунизации" (GAVI). 
This approach is also followed in the EU support provided to several Global Health Initiatives including GAVI the Vaccine Alliance.
да се засили мониторингът на приемането на ваксини за всички възрастови групи, включително от здравните работници, съгласно общите ръководства и методологии, и тези данни да се споделят на равнището на ЕС; 
Strengthen the monitoring of vaccine uptake across all age groups, including healthcare workers, according to common guidance and methodologies, and share such data at EU level;
Също така е от съществено значение да се осигури възможност за установяване на устойчива и надеждна система за мониторинг на равнището на ваксинационното покритие за всички възрасти, географски райони и подгрупи на населението, например за здравните работници. 
It is also essential to be able to establish a sustainable and reliable monitoring system of vaccination coverage rates across all ages, geographies, and also population subgroups, e.g. healthcare workers.
Освен това бързото разпространение на дезинформация, т.е. доказуемо невярна или подвеждаща информация, чрез онлайн медии, превръщат отсяването на научните факти от неоснователните твърдения в истинско предизвикателство за тези, които търсят надеждна информация относно ваксините. 
In addition, the rapid spread of disinformation, understood as verifiably false or misleading information, through online media make sifting science facts from unfounded claims a real challenge for those seeking trustworthy information on vaccines.
Подобряването на достъпа до висококачествена обективна и прозрачна информация относно ваксините и ваксинацията, включително относно аспектите на ефективността и безопасността, е от решаващо значение. 
Improving access to high-quality objective and transparent information on vaccines and vaccination, including on effectiveness and safety aspects, is crucial.
Стълб III - координация и принос на ЕС към здравеопазването в световен мащаб 
EU coordination and contribution to global health
Непрекъснатото обучение на всички здравни работници по време на образованието им и след това по време на професионалната практика е приоритет, за да се изгради една имаща доверие работна сила в областта на здравеопазването, която може да дава консултации на обществеността относно необходимостта от ваксинация, както и ефективно да извършва имунизации. 
Continuous training of all healthcare workers during their studies and once in professional practice is a priority in order to build a confident healthcare workforce that can advise the public on vaccination needs and deliver immunisation effectively.
В Европа опасенията, свързани с безопасността, са ключов определящ фактор за колебанията както по отношение на гражданите, така и на здравните специалисти. 
In Europe, safety-related concerns are a key determinant of hesitancy for both members of the public and healthcare professionals.
Колебанията относно ваксинацията в Европа може да се дължат и на въпроси, свързани с ценовата достъпност, достъпността от географска гледна точка или наличието на информация относно имунизацията. 
Vaccine hesitancy in Europe can also be driven by issues related to the affordability, geographical accessibility, or availability of information on immunisation.
борба с разпространението на дезинформация в цифровата ера и противодействие на дезинформацията, разпространявана на трансгранично равнище; 
Combat the spread of disinformation in the digital era and counter disinformation spread across borders;
да се сформира Коалиция за ваксинация, която да обедини европейските асоциации на здравните работници с цел поемане на ангажимент за предоставяне на точна информация на обществеността, борба с митовете и обмен най-добри практики; 
Convene a Coalition for Vaccination to bring together European associations of healthcare workers to commit to delivering accurate information to the public, combating myths and exchanging best practice;
Това включва премахване на правните, финансовите или структурните пречки, за да се подобри равният достъп, но също и обмисляне на увеличаване броя на пунктовете за извършване на ваксинация, например посредством услуги в рамките на общността, които включват медицински сестри, аптеки или програми в рамките на училищата. 
This involves removing legal, financial or structural barriers to improve equity in access, but also considering the expansion of points to deliver vaccination, such as through community-based services, which include nurses, pharmacies or school-based programmes.
да се установят партньорства и научноизследователски инфраструктури, включително за клинични изпитвания, като се улесни ранният диалог с разработчиците, организациите за обществено здравеопазване и регулаторните органи с цел подкрепа на разрешаването на иновативни ваксини, включително за възникващи заплахи за здравето; 
Establish partnerships and research infrastructures, including for clinical trials, facilitating early dialogue with developers, public health organisations and regulators to support the authorisation of innovative vaccines, including for emerging health threats;
Достъпът до ваксинация трябва да бъде разширен и улеснен за получателя, особено що се отнася до уязвими и необхванати в достатъчна степен общности. 
Access to vaccination must be widened and made easier to the recipient, particularly for vulnerable and underserved communities.
Същевременно скорошните случаи на недостиг и преустановените доставки на традиционни ваксини затрудниха ефективното изпълнение на рутинни програми за имунизация в детска възраст. 
At the same time, recent events of shortages and discontinued supply of traditional vaccines have hampered the effective delivery of routine childhood immunisation programmes.
да се разработи ръководство за преодоляване на правните/техническите пречки пред оперативната съвместимост и връзките с по-широката инфраструктура на системата за здравеопазване; 
Develop guidance to overcome legal/technical barriers to interoperability and linkages with the broader healthcare system infrastructure;
да се насърчават поведенческите изследвания, за да се разберат по-добре специфичните за контекста определящи фактори за колебанията от гледна точка на крайния потребител и да се проектират специални стратегии за намеса; 
Foster behavioural research to better understand context-specific determinants of hesitancy from the end-user perspective, and design tailored intervention strategies;
да се определят възможности за създаване на физически резерв на равнището на ЕС чрез започване на диалог с производителите на ваксини; 
Identify options for physical stockpiling at EU level by engaging in dialogue with vaccine producers;
Това е една от най-икономически целесъобразни мерки в сферата на общественото здравеопазване, основен елемент на програмите за профилактика в световен мащаб, както и избираемата мярка за първична профилактика срещу инфекциозни болести. 
It is one of the most cost-effective public health interventions, a mainstay of prevention programmes worldwide, and the elective primary prevention measure against infectious diseases.
да се подобри достъпът до обективна и прозрачна информация относно ваксините и тяхната безопасност след оценка на информационните потребности както от страна на обществеността, така и на здравните работници; 
Improve access to objective and transparent information on vaccines and their safety, following the assessment of information needs on the part of both public and healthcare workers;
В ЦУР № 3 за осигуряване на здравословен начин на живот и насърчаване на благоденствието за всички хора от всички възрастови групи се подчертава значимостта на ваксините при защитата на хората от болести. 
SDG 3 on ensuring healthy lives and promoting well-being for all at all ages, underlines the importance of vaccines in protecting people against disease.
Съществуват и технически пречки, които обхващат целия процес на разработване на продуктите, като са необходими нови адюванти за ваксините, за които конвенционалните рецептури са били неуспешни. 
There are also technical bottlenecks which span the entire product development pipeline, and novel adjuvants are needed for vaccines for which conventional formulations have failed.
В резултат на това имунизационните календари на държавите членки се различават помежду си по отношение на аспекти като график, прилагани дози, вид здравни работници, участващи във ваксинацията, и практики за закупуване на ваксини. 
As a result, vaccination schedules vary between Member States on aspects such as timing, doses administered, type of healthcare workers involved in the delivery and vaccine purchasing practices.
Независимо от различията, от всички имунизационни календари се вижда, че те постигат своята цел за профилактика на заболявания, при условие че е налице висок процент на приемането и то е навременно. 
Regardless of the differences, all immunisation schedules have been shown to achieve their objective of disease prevention provided there is a high and timely uptake.
да се идентифицират пречките пред достъпа и да се подкрепят намеси във връзка с увеличаване на достъпа до ваксинация за групи в неравностойно положение и социално изключени групи; 
Identify the barriers to access and support interventions to increase access to vaccination for disadvantaged and socially excluded groups;
Що се отнася до научноизследователската и развойната дейност при ваксините, налице е необходимост от иновативни подходи и нови ваксини, за да се отговори по-добре на незадоволените потребности в сферата на общественото здравеопазване и специфичните нужди на целевите групи. 
As regards vaccine research and development, innovative approaches and novel vaccines are needed to better address the unmet public health needs and specific target group needs.
Чрез GloPID-R организациите, финансиращи научни изследвания, разработват програма за стратегически научни изследвания за инфекциозни болести с пандемичен потенциал, а мрежата реагира на големи огнища на болести, като стартира клинични проучвания, включително такива за разработване на ваксини. 
Through GloPID-R, research funders are developing a strategic research agenda for infectious diseases with pandemic potential, and the network responds to major disease outbreaks by launching clinical studies, including for vaccine development.
Европа не успява да ликвидира болестта морбили в съответствие с договорените цели на СЗО, като увеличаването с течение на времето на броя на възприемчивите деца, оценено на близо 4 милиона в периода 2006-2016 г., изисква както политически действия, така и действия в областта на общественото здраве. 
Europe is failing to eliminate measles in line with agreed WHO targets and the accumulation over time of susceptible children, estimated at close to 4 million between 2006 and 2016, calls for political and public health action.
да се засилят ефикасността и последователността на вземането на решения относно ваксините/политиките за ваксиниране, като се улесни техническото сътрудничество между органите на общественото здравеопазване в подкрепа на дейността, извършена от националните технически консултативни групи по въпросите на имунизацията и свързаните с тях органи; 
Strengthen the efficiency and consistency of decision making on vaccines/vaccination policies by facilitating technical cooperation between public health authorities in support of the work conducted by National Immunisation Technical Advisory Groups and affiliated bodies;
ваксинационното покритие за дифтерия, тетанус и коклюш сред децата в ЕС е било под изискваните 95 % и все още съществува необходимост от осигуряване на продължителна защита в зряла възраст, по-специално за пътуващи, възрастни хора, както и за лицата, които имат социални връзки с ендемични държави. 
In 2016, vaccination coverage for diphtheria, tetanus and pertussis among children in the EU was below the required 95%, and there is still a need to ensure continued protection in adulthood, particularly travellers, older people, as well as those with social connections to endemic countries.
- Устойчиви политики за ваксиниране в ЕС 
PILLAR II - Sustainable vaccination policies in the EU
В механизмите за по-добра подготвеност, откриване и реагиране на здравни заплахи, предотвратими чрез ваксинация, които са свързани с планирането на готовността на ЕС и изпълнението на Международните здравни правила, следва да се включват разпоредби, за да се осигури подкрепа за по-бедните държави, по-специално при спешни случаи. 
Mechanisms for better preparedness, detection and response against vaccine preventable health threats, linking to EU preparedness planning and the implementation of the International Health Regulations should include provisions to ensure support to poorer countries, particularly in cases of emergency.
Всяко прибягване до системата на здравеопазването следва да се използва като възможност за наваксване с ваксинацията, за да се запълнят пропуските по отношение на имунизацията. 
Any encounter with the healthcare system should be used as an opportunity for catch-up vaccinations to close immunity gaps.
[18: Global Research Collaboration for Infectious Disease Preparedness (Световно сътрудничество в областта на научните изследвания за готовност при заразни болести) https://www.glopid-r.org/] 
[18: Global Research Collaboration for Infectious Disease Preparedness https://www.glopid-r.org/]
да се подкрепят ефективността и ефикасността на финансирането от страна на ЕС и националното финансиране на научноизследователската и развойната дейност в областта на ваксините и да се разработи пътна карта за приоритетните области, в които са налице потребности. 
Bolster the effectiveness and efficiency of EU and national vaccine research and development funding and develop a roadmap on priority areas of needs.