natgillin/translations-raw huggingface dataset:
повишаване на работоспособността и снижаване на смъртността при лицата в икономически активните групи от 20-65 годишна възраст до 4.19 на 1000; 
Increase of the work potential and reduction of mortality rates for persons in economically active groups 20-65 years old to 4.19 per 1000;
увеличаване на средната продължителност на предстоящия живот на хората след навършване на 65 годишна възраст до 16,4 години; 
Increase of the average longevity of people older than 65 to 16.4 years;
Посочените национални здравни цели са пряко свързани с установените проблеми и негативни тенденции по отношение на здравето на българските граждани и дават възможност за обективна оценка на ефективността на интегрираните политики за тяхното изпълнение. 
The indicated health goals are directly related to the established problems and negative trends with regard to the health of Bulgarian citizens and provide opportunity for objective assessment of the integrated policies for their realization.
ОСНОВНИ ПРИОРИТЕТИ: 
MAIN PRIORITIES:
За постигането на посочените национални здравни цели се определят следните приоритети: 
In order to achieve the specified health goals the following priorities are specified:
Осигуряване на финансова устойчивост на системата за здравеопазване; 
Provision of financial stability for the health care system
Промяна на функционирането на здравната система, чрез ориентиране към осигуряване на качество и резултати и постигане на националните здравни цели 
Change in the operation of the health care system by providing quality and results and achieving national health care goals
Активен подход за грижи и създаване на подкрепящи среди за специфични и уязвими групи от българското население; 
Active approach for care and creation of support environments for specific and vulnerable groups of the Bulgarian population;
Укрепване на капацитета на общественото здравеопазване; 
Strengthening the capacity of public health;
ОСИГУРЯВАНЕ НА ФИНАНСОВА УСТОЙЧИВОСТ НА СИСТЕМАТА НА ЗДРАВЕОПАЗВАНЕ 
PROVISION OF FINANCIAL STABILITY FOR THE HEALTH CARE SYSTEM
През последните години разходите за здравеопазване поставят пред управленските институции в цял свят сериозни предизвикателства. 
During the recent years the health care costs present some serious problems to management institutions around the world.
В много страни относителният дял на здравния бюджет като процент от БВП е по-голям от когато и да било. 
In many countries the relative share of the health care budget as a percentage of GDP is greater than ever.
Редица здравни системи не успяват да удържат разходите, а финансовият натиск още повече затруднява постигането на точен баланс в здравеопазването и осигуряване на социална защита 
A number of health care systems cannot keep the costs constant and the financial pressure makes reaching a proper balance and social protection in the system even more difficult.
. Разходите се определят предимно от предлагането, като например нови методи за лечение и технологии, както и от повишаващите се очаквания и изисквания на населението за защита от рисковете за здравето и достъп до висококачествено медицинско обслужване. 
The costs are specified mainly by provisions, for example of new methods for treatment and technologies and increased expectations of the population regarding the protection from health risks and access to high-quality medical services.
На фона на нарастващите разходи за здравеопазване в световен мащаб и в България се наблюдава тенденция на устойчиво нарастване на здравните разходи. 
Considering the increasing health care costs around the world in Bulgaria we have a trend for steady increase of health care costs.
За периода от 2003 г. до 2013 г. разходите за здравеопазване по консолидираната фискална програма са нараснали 2,1 пъти - от 1 698 000 000 лв. до 3 540 000 000 лв. 
During the period from 2003 to 2013 the health care costs related to the consolidated fiscal program increases 2.1 time - from 1,698,000,000 BGN to 3,540,000,000 BGN.
По международни сравнения общите разходи на правителството на България, съотнесени към БВП (усилието на разходите) и общите приходи, съотнесени към БВП (усилието на приходите), са малко над средните стойности в сравнение с други страни със сходни доходи. 
In terms of international comparisons the total costs of the Bulgarian government in relation to GDP (costs effort) and total revenues related to GDP (revenues effort) were slightly more than the average values in comparison with other countries with similar revenues.
Между 1995 и 2012 г. правителството е увеличило дела от бюджета си, изразходван за здравеопазване, от 8,5 на близо 12 процента. 
Between 1995 and 2012 the government increases the share of the budget used for health care from 8.5 to almost 12 percent.
В сравнение със страни със сходни доходи това е малко над средните стойности, което показва, че България дава малко повече приоритет на здравеопазването в рамките на разпределението на бюджета. 
In comparison with countries with similar revenues, this is slightly more than average values and shows that Bulgaria gives a slightly higher priority to health care as a share of the budget.
Едновременно с това социологическите проучвания на бюджета на домакинствата в България показват, че високото равнище на плащания със собствени средства значително ограничава финансовата защита на всички. 
At the same time sociological studies of households budgets in Bulgaria shows that the high level of payments significantly limits the financial protection of everybody.
Делът от бюджета на домакинствата, изразходван за здравеопазване, е относително висок - 5,3 процента през 2013 г., в сравнение с около 3 процента при средните стойности в Западна Европа. 
The share of the households budgets used for health care is comparatively high - 5.3 percent in 2013; it was about 3% in Western Europe (average values).
Средният разход за здравеопазване за едно българско домакинство по данни на НСИ през 2013 г. е 553 лв., а за едно лице - 223 лв. 
The average cost related to health care for a Bulgarian household, using NSI data in 2013 was 553 BGN and for a single person the figure was 223 BGN.
Анализът на динамиката в разходите за здравеопазване и здравно-демографските показатели за състоянието на населението показват ясно, че устойчивото нарастване на средствата за здраве не се съпътства от съответно подобрение на показателите за здравето на гражданите. 
The analysis of dynamics related to health care costs and health/demographic indicators for the population show clearly that the steady increase of health care funds does not bring the respective improvement of indicators related to wellbeing of citizens.
От своя страна влошените здравни и демографски показатели и социално-икономическа среда води до нарастване на натиска върху финансовата устойчивост на системата на здравеопазването. 
On the other hand, the aggravated health and demographic indicators and social-economic environment bring the increase of pressure over the financial stability of the health care system.
Към 2050 г. прогнозата е всеки трети българин да е на възраст над 65 години, а само всеки втори българин - в трудоспособна възраст. 
For the year 2050 we have a forecast that every third person will be aged 65 and older and only every second Bulgarian will be in an age fit for work.
Прогнозите на ООН са за нетни стойности на емиграцията от 10 000 души на година до 2050 г., докато прогнозите на Евростат са за дори по-голяма кумулативна загуба. 
The forecasts of the UN are for net migration values of 10,000 persons per year until 2050; the forecasts of Eurostat are for even greater cumulative loss.
В резултат на това до 2050 г. съотношението старост-зависимост се очаква да се удвои и да стигне 50, а прогнозите за предоставяне на работна сила предполагат намаляване с до 40 процента. 
Therefore until the year 2050 the ratio of old age and dependability will be expected to double i.e. 50; the forecasts for provision of workforce assume reduction by up to 40%.
Тези видове натиск се утежняват и от значителната и увеличаваща се част от населението, които са или бедни, или силно уязвими и застрашени от падане под прага на бедността и които следователно трудно могат да си позволят да плащат за жизнено важни услуги със собствени средства. 
These types of pressure are made more serious by the significant and increasing part of the population which is represented by poor people or people who are very vulnerable and endangered to fall under the poverty line; these people would, therefore, be hardly able to pay for life-support services using only their own funds.
По данни на Световна банка равнищата на бедността се повишават от 2008 г. насам; през 2011 г. повече от 21 процента от населението са живели под националния праг на бедността, над 16 процента от населението са живели с 5 щатски долара (паритетна покупателна способност) или по-малко на ден, а близо 4 процента са живели с 2 щатски долара или по-малко на ден. 
According to World Bank data, the levels of poverty increase, starting in 2008; in 2011 more than 21% of the population lived below the national poverty line; more than 16% of the population lived with 5 US dollars per day (parity purchasing power) or less and almost 4% of people lived with 2 US dollars per day or less.
Близо половината от населението (и 60 процента от лицата на 65 и повече години) обаче, или 3,6 милиона българи, са изложени на риск от бедност или социално изключване - най-високият процент в ЕС. 
Almost half of the population (and 60% of the persons 65 years of age or older), however, or 3.6 million Bulgarians are subjected to the risk of poverty or social exclusion - the highest percentage in the EU.
Тези тенденции в уязвимостта и намаляващата данъчна основа не се подпомагат от факта, че съществена част от работната сила е заета в неформалния сектор. 
These trends in vulnerability and the decreasing tax basis is not supported by the fact that a significant part of the workforce is engaged in the non-formal sector.
Неотдавна „сенчестата икономика” беше оценена на повече от една трета от БВП и приблизително 16,5 процента от всички работещи са в неформалния сектор. 
Recently the “shadow economy” was valued as being more than onethird of GDP and approximately 16.5% of all people working are in the non-formal sector.
Според експерти основните тенденции на демографско състояние на населението и извънредно силното увеличаване на разходите в здравеопазването, съчетано с тенденции на пазара на труда и в БВП, които основно причиняват застой в приходите, водят до все по-големи дефицити в държавния дял на бюджета за здравеопазване. 
According to some experts, the main trends for the demographic state of the population and the extremely high increase of costs in the health care system in combination with trends in the labor market and GDP /which mainly bring stagnation for revenues/, lead to even greater deficits in the government share related to the health care budget.
Общите държавни разходи за здравеопазване се предвижда да се увеличат от 4,5 процента от БВП през 2013 г. (3 540 000 000 лв.) на 5,3 процента през 2020 г. (5 379 000 000 лв.) - увеличение от 0,8 процентни пункта от БВП в държавния дял за здравеопазване. 
The total government costs for health care are expected to increase from 4.5% of GDP in 2013 (3,540,000,000 BGN) to 5.3% in 2020 (5,379,000 000 BGN) - this is an increase of 0.8 percentage points of GDP regarding the state share related to health care.
Очакванията на СБ са разходите на НЗОК да се увеличат от 3,6% от БВП през 2013 г. (2 780 000 000 лв.) на 4,3% от БВП през 2020 г. (4 375 000 000 лв.). 
The expectations of the World Bank are that costs for the NHIF (National Health Insurance Fund) to increase from 3.6% of GDP in 2013 (2,780,000,000 BGN) to 4.3% of GDP in 2020 (4,375,000,000 BGN).
Същевременно се прогнозира намаление на приходите като относителен дял от БВП - от 3,6% от БВП (2 788 000 000 лв.) на 3,4% от БВП през 2020 г. (3 469 000 000 лв.), въпреки абсолютното увеличение от 681 000 000 лв. 
At the same time we have forecasts for reduction of revenues as relative share of GDP - from 3.6% of GDP (2,788,000,000 BGN) to 3.4% of GDP in 2020 (3,469,000,000 BGN), despite the absolute increase of 681,000,000 BGN.
Това според прогнозите може да доведе до дефицит във финансирането на НЗОК от 0,9 процентни пункта от БВП (906 000 000 лв). 
This according to the forecasts might lead to deficit in the financing of NHIF of 0.9 percent of GDP (906,000,000 BGN).
Този дефицит ще доведе, при равни други условия, до влошаване с 0,9 процентни пункта на фискалното положение в България през 2020 г. 
This deficit will bring, all other conditions being equal, worse fiscal situation by 0.9 percent in Bulgaria after 2020.
Изразходването на средства от НЗОК ще се увеличи от 9,5% от всички изразходвани средства от правителството през 2013 г. на 11 % през 2020 г. 
The use of funds by NHIF will be increased by 9.5% regarding all used funds during 2013 to 11% in 2020.
„Демографските, епидемиологични и икономически тенденции, съчетани със съществуващите структурни неефикасности в настоящата система на здравеопазването, представляват значими предизвикателства за бъдещото адекватно финансиране на здравните услуги за населението на България. 
“Demographic, epidemiologic and economic trends in combination with the existing structural non-efficiencies related to the present health care system present significant challenges for the future adequate financing of health care services for the population of Bulgaria.
Според международните анализатори реформите в здравеопазването в България следва да се предприемат в контекста на настоящата и вероятно бъдещата макроикономическа и по-специално фискална ситуация.. 
According to international analyzers the reforms in health care in Bulgaria should be undertaken in the context of the present and possibly future macro-economic and more specifically fiscal situation.
България, подобно на други напреднали и новопоявяващи се пазарни страни, ще продължи да бъде подложена на силен натиск да увеличи изразходването на средства за здравеопазване. 
Bulgaria is similar to some other advanced and newly emerging markets and will continue to be subjected to strong pressure for increase of funds related to health care.
Макар част от този натиск да се дължи на вътрешно присъщи неефикасности в сегашната система, много от тях са външни по отношение на системата на здравеопазването и включват: застаряването на населението, нарастването на доходите, техническия прогрес, както издравни политики и институции. 
Although a large part of this pressure is caused by internal and inherent problems of the present health care system, many of these are external with regard to the health care system and include the following: aging of population, increase of income, technical progress and health policies and institutions.
Степента, до която България се справя с тези различни видове натиск, зависи както от общите фискални фактори в страната, така и от решенията на правителството в сферата на определянето на приоритетите в здравеопазването. 
The level to which Bulgaria copes with these types of pressure depends on the general fiscal factors in the country and on decisions of the governmentin the sphere setting the priorities in the health care sector.
В проучване на МВФ се изтъква настойчивостта на този натиск в дългосрочен план както в напредналите, така и в новопоявяващите се пазарни страни. 
A study by the IMF pointed to the insistency of this pressure in the long term with regard to the advanced and the newly emerging markets (countries).
За да изпълнят фискалните си цели и да усвоят прогнозираното нарастване на публичните разходи през периода от 2014 до 2020 г. страните ще трябва да увеличат средно първичния си баланс (приходите на правителството минус разходите без плащанията на лихви) с 2,25 процентни пункта от БВП. 
In order to meet the fiscal goals and meet the forecasted increase of public expenses during the period from 2014 to 2020 the countries will have to increase on average their primary balance (government revenues minus costs and excluding payment of interests) by 2.25 percent of GDP.
МВФ счита, че за България публичните разходи за здравеопазване ще трябва да се увеличат с 3,2 процентни пункта от БВП до 2050 г., за да се отговори на тенденциите й в демографските показатели и извънредно бързото нарастване на разходите. 
IMF believes that in the case of Bulgaria, public costs for health care should be increased by 3.2 percent of GDP until 2050 in order to meet the trends related to demographic indicators and the extraordinary increase of expenses.
Във фискална среда с ограничения това ще доведе до силен натиск върху правителството за: 
In terms of the fiscal environment (with some limitations), this will bring strong pressure on the government in relation to the following:
повишаване на приходите; 
increase of revenues;
контролиране на разходите; 
control of costs;
определяне на приоритети. 
setting priorities.
Първият подход предполага увеличаване на средствата за здравеопазване чрез пренасочване на такива от други пера на обществения разход.. 
The first approach assumes increase of funds for health care by redirecting funds from other public cost sectors..
Следва да се има предвид, че необходимостта от повишаване на приходите в системата за здравеопазване е обективно обусловен процес, който налага въпросът за „подходящото ниво” на финансиране да се постави в общия контекст на политиките за подобряване на здравето и стойността, която се придава на здравето и здравеопазването разгледани сами по себе си или в сравнение с други сфери на обществения разход. 
We should keep in mind that the necessity to increase the revenues in the health care system is an objectively specified process which brings the question of “suitable level” of financing being set in the general context of policies for improvement of health and the value which is associated with health care, examined individually or in comparison with other spheres of public spending
Едновременно с това следва да се отчита и факта, че значителното нарастване на средствата за здраве през последните години обаче не доведоха до съответно подобряване на показателите за здравето на населението. 
At the same time we should keep in mind the fact that the significant increase of health care costs during the recent years didn't bring the respective improvement of indicators related to the population's good health.
Това показва, че без други мерки този подход сам по себе си не гарантира успешно справяне със здравните предизвикателства. 
This shows that if no other measures were introduced, this approach alone will not guarantee successful meeting of health care challenges.
Вторият подход за контролиране на разхода за здравеопазване е свързан с прилагане на стратегии, които оказват влияние на търсенето и предлагането на здравни услуги. 
The second approach for control of health care costs is related to the application of strategies which will have influence over the demand and supply of health care services.
В настоящият момент предприетите мерки за контрол на разходите за здравни услуги в българската здравно-осигурителна система не дават задоволителни резултати и не могат да овладеят непрекъснотото нарастване на средствата за здравноосигурителни плащания, особено за болнична помощ и осигуряване на лекарствени продукти. 
Presently, the undertaken measures for control of health care services provided by the Bulgarian health care system do not give satisfactory results and cannot meet the non-stop increase of funds for health-insurance payments, especially regarding hospital care and provision of medicines.
Това налага въвеждането на нови ефективни форми на контрол на разходите в системата: 
This imposes the introduction of new and effective control forms for system costs:
Въвеждането на разходни тавани за заплащаните от НЗОК болнични услуги, както за общия разход, така и на неговите компоненти и тяхното ефективно управление и контрол ще ограничи необоснованото нарастването на разходите за болнична помощ. 
The introduction of upper limit values for services paid for by the NHIF in terms of the total costs and the associated components for effective management and control will limit the unfounded increase of hospital care costs..
Дългосрочните ефекти от тази мярка включва оптимизиране броя на болничните легла, рационално преструктуриране на болничните услуги, интензифициране на болничните дейности, скъсяване на болничния престой и др.. 
The long-term effects related to this measure include optimization of the number of hospital beds, rational restructuring of hospital services, intensification of hospital care, shorter periods of stay in hospitals, etc
Регулирането на използването на скъпоструващи диагностични и лечебни технологии и установяването на контрол върху тях също се нуждае от внимание. 
The regulation of the use of costly diagnostic and treatment technologies and the establishment of control over these will also need attention.
Подобен контрол ще включи мерки за увеличена регулация, концентриране на материалната база, предотвратяване на неконтролируемото й нарастване и избягване на дублираното оборудване. 
Such control will include measures for enhanced regulation, concentration of the material base, avoiding non-controlled growth and avoiding the presence of redundant equipment.
Важна мярка е заплащане от НЗОК на услуги само от такива нови технологии и лекарствени продукти, които имат доказан ефект върху лечението. 
An important measure is the payment by NHIF only for services related to technologies and medicines which have proven effect over treatment.
Натоварването на разходите вследствие въвеждането на нови технологии и лекарствени продукти, въпросът за тяхната безопасност, общественото въздействие и проблемите от етично естество налагат необходимостта от внимателна оценка преди да се допусне внедряването им в клиничната практика. 
The increase of costs related to the introduction of new technologies and medicines, the issue of their safety, public impact and problems of ethical nature present the necessity to have careful evaluation before allowing introduction in clinical practices.
Това ще наложи създаването на капацитет за оценка на здравните технологии в контекста на ефикасността и качеството на здравните услуги. 
This will pose creation of capacity for evaluation of health care technologies in the context of efficacy and quality of health services.
Установяването на контрол върху поведението на медицинските специалисти е от изключителна важност. 
The establishment of control over the behaviour of medical experts is very important.
Чрез въведените медицински стандарти, диагностично-терапевтични алгоритми и правила за добра практика трябва да се усъвършенства контролът и заплащането на прегледите, клиничните изследвания, процедурите и предписването на лекарства, свързани с конкретно заболяване. 
Through the introduced medical standards, diagnostics and therapeutic algorithms and good practices rules we should have enhancement of the control and payment of examinations, procedures and prescription of medicines related to a specific disease.
Необходимо е обаче да се подчертае, че контролът върху разходите в здравеопазването трябва да бъде подчинен на разбирането, че той по същество е метод за оптимизирането им с цел постигане на определени здравни резултати, а не на самоцелен стремеж за тяхното намаляване или ограничаване. 
It is necessary however to emphasize that the control over the costs related to health care should be subjected to the understanding that it, in essence, is a method for optimization in order to reach certain health results and not only an end in itself regarding the decrease or limitation.
Третият и най-целесъобразен подход е повишаване на ефективността при изразходване на средства в здравеопазването. 
The third and most advisable approach is the increase of the effectiveness when using health care funds.
Повишаването на ефективността в сектора на здравеопазването би могло да доведе до значително по-добри резултати и би могло да компенсира необходимостта от съществено увеличение на разходите. 
The increase of the effectiveness in the health care sector might bring significantly better results and might compensate the necessity of significant increase of costs.