natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Интегралният показател, характеризиращ вероятността за умиране на децата преди достигане на 5-годишна възраст5 в България е 10.22‰ - 2 пъти по-високо ниво от средното за ЕС (4.78‰). 
The integration indicator characterizing the possibility of a child's death before reaching 5 years of age5 in Bulgaria is 10.22% - 2 times higher than the average value for the European Union (4.78%).
Най-често основните причини за смърт на децата до 5 години са: някои състояния, възникващи през перинаталния период, вродени аномалии, болести на дихателната система, болести на органите на кръвообращението и външни причини за заболеваемост и смъртност. 
The most frequent caused for death of children up to 5 years of age are the following: some conditions which emerge during the prenatal period, innate anomalies, respiratory system diseases, blood circulation organs and external disease factors.
Недоносеността е в тясна връзка с качеството на акушеро-гинекологичната помощ. 
Prematurely born children are very much related to the quality of maternity nurse services.
През 2013 г. броят на недоносените новородени е 5 848, което представлява 8.8% от живородените. 
In 2013 the number of prematurely born children was 5,848; this represented 8.8% of born-alive children.
Недоносените мъртвородени са 338, което представлява 70.0% от мъртвородените. 
The prematurely born and dead children were 338; this is 70.0% of dead-born children.
Недоносеността е важен фактор и има съществен „принос” за нивото на перинаталната детска смъртност. 
Premature birth is an important factor and has a significant contribution to the level of prenatal child mortality rates.
Майчината смъртност на 100 000 живородени от 19.07 през 2001 г. намалява до 12.0 през 2013 г. 
The mortality rate related to mothers (per 100,000 born-alive children) was 19.07 in 2001 and 12.0 in 2013.
Съответният показател за ЕС е 5.05%. 
The respective EU indicator was 5.05%.
Трайно намалена работоспособност / вид и степен на увреждане 
Permanently reduced work potential / type and level of damage
По данни от Информационната система за трайна неработоспособност на населението над 16 години на НЦОЗА6, базирана на ежегодната обработка на експертните решения, издадени от ТЕЛК и НЕЛК, броят на лицата с първично определена трайно намалена работоспособност /вид и степен на увреждане над 16-годишна възраст през последните години намалява, но през 2013 г. показва известно увеличение и достига 68 887 души. 
According to data from the information system associated with permanently reduced work potential for persons older than 16 years of age (National Public Health and Analyses Centre, NPHAC)6, based on the annual processing of expert decisions issued by LEDC and NEDC, the number of persons with primarily specified permanent reduction of work potential /type and level of damage for persons older than 16 years of age during the recent years is going down but in 2013 we could see certain increase and the number was 68,887 people.
Съгласно промяна в Закона за здравето, влязла в сила от началото на 2005 г., трайно намалената работоспособност на лица, навършили 65 години, се определя пожизнено. 
According to changes in the Law on Health, effective since the beginning of 2005, the permanent work potential reduction for persons who reached 65 years of age was specified for life.
След 2008 г. в динамика се наблюдава увеличаване на броя на лицата с пожизнена трайно намалена работоспособност, който достига през 2013 г. 44 141 лица (23.5% от всички освидетелствани и преосвидетелствани). 
After 2008 there was dynamic and increase of the number of persons with permanently reduced work potential for life and the number of people in 2013 was 44,141 (23.5% of allcertified and re-certified persons).
Най-висок остава броят и делът на лицата със срок на трайно намалена работоспособност /вид и степен на увреждане 3 години (68 968, което обуславя 36.7% от лица с трайно намалена работоспособност /вид и степен на увреждане). 
The greatest number and share is related to persons with a period of permanently reduced work potential /type and level of damage: 3 years (68,968 persons or 36.7% of those with permanently reduced work potential/type and level of harm).
Намаление се отчита при дела на лицата с трайно намалена работоспособност /вид и степен на увреждане със срок 1 и 2 години. 
The decrease is seen also in the share of persons with permanently reduced work potential /type and level of damage with period of 1 and 2 years.
Броят на освидетелстваните и преосвидетелствани лица с трайно намалена работоспособност /вид и степен на увреждане през 2013 г. е 187 949 души, почти по равно разпределени между мъже и жени. 
The number of certified and re-certified persons with permanently reduced work potential /type and level of damage in 2013 was 187,949 persons; there was almost even distribution among men and women.
Най-висок е относителният дял на тези лица от възрастовата група над 60 години (38.6%), следвани от възрастовата група 50-59 години (35.6%). 
The highest relative share was the share of persons older than 60 years of age (38.6%), followed by the age group 50-59 years of age (35.6%).
Относителният дял на освидетелстваните лица над 16 г. с трайно намалена работоспособност 71-90% се увеличава в сравнение с предходната година и е най-висок - 32.2%. 
The relative share of certified persons older than 16 years of age with permanently reduced work potential (71-90%) was increased in comparison with the previous year and was the highest (32.2%).
Следват лицата с 50-70% трайно намалено работоспособност - 31.2% при 31.8% за 2012 г. 
Then we have the persons with 50-70% permanently reduced work potential - 31.2% and 31.8% in 2012.
Всяко четвърто лице с трайно намалена работоспособност над 16 годишна възраст е с над 90% трайно намалена работоспособност - 23.2% (23,7% за 2012 г.) и до 50% са 11.7% (12.1% за 2012 г.). 
Every fourth person with permanently reduced work potential older than 16 years of age had 90% permanently reduced work potential - 23.2% (23.7% in 2012) and up to 50% had 11.7% (12.1% in 2012).
Най-честата причина за трайно намалена работоспособност на лицата над 16 години са болестите на органите на кръвообращението, които обхващат 36.3% от общия брой на случаите на новоинвалидизираните лица. 
The most frequent reason for permanently reduced work potential for persons older than 16 were diseases related to blood circulation organs; these were 36.3% of the total number of cases related to newly certified disables persons.
Следват новообразуванията (19.3%), болестите на костно-мускулната система и съединителната тъкан (10.0%), болестите на ендокринната система, разстройствата на храненето и обмяната на веществата (7.8%) и др. 
Then we have tumours (19.3%), bone and muscle system and connective tissue diseases (10.0%), endocrine system diseases, nutrition and metabolism irregularities (7.8%), etc.
Тази структура, с много малки колебания, се запазва през последните 10 години. 
This structure /with some very slight variations/ was preserved during the last 10 years.
След 2008 г. се регистрира увеличаване на броя на освидетелстваните деца до 16-годишна възраст, признати за лица с вид и степен на увреждане, който през 2013 г. е 5 405 деца (при 4 566 за 2012 г.) или 5.1 на 1000 население до 16 години (4.4%о за 2012 г.). 
After 2008 we had increase in the number of certified children up to 16 years of age with acknowledged type and level of damage who in 2013 were 5,405 (4,566 in the year 2012) or 5.1 per 1000 people of the population (up to 16 years of age, 4.4%0 in 2012).
Най-голям е броят и делът на децата със степен на увреждане 50-70% -2 514 (46.5%). 
The greatest number and share of children with level of damage 50-70% was 2,514 (46.5%).
Всяко пето дете с увреждане е със степен 71-90% увреждане (17.9%), с най-тежката степен над 90% са 11.4%. 
Every fifth child had level of damage 71-90% (17.9%); the worst level was more than 90% (for 11.4% of the children).
Структурата на причините за вида и степента на увреждане при децата е различна от тази при лицата над 16-годишна възраст. 
The structure and causes related to the type and level of damages for children was different from the one in persons older than 16 years of age.
Най-честата причина са болестите на дихателната система (29.2%), на нервната система (16.3%), психичните и поведенческите разстройства (15.2%) и вродените аномалии (15.8%) 
The most frequent cause was respiratorysystem diseases (29.2%), nervous system diseases (16.3%), psychic and behavioural disorders (15.2%) and built-in anomalies (15.8%).
Тази структура се запазва през годините. 
This structure was preserved during the years.
Данните за честотата и структурата на причините, водещи до трайно намалената неработоспособност / вид и степен на увреждане на българските граждани показват крайно негативни тенденции, които следва да бъдат интерпретирани както в контекста на общият нарушен здравен статус на населението и качеството на своевременната профилактика, диагностика и лечение, така и по отношение на нормативното регламентиране на обхвата на медицинската експертиза на работоспособността в различните възрастови групи. 
Data related to the frequency and structure of reasons leading to permanently reduced work potential / type and level of damage for Bulgarian citizens show permanently negative trends which should be interpreted in the context of the generally aggravated health status of the population and the quality of timely prophylactics, diagnostics and treatment and also in terms of the normative regulation of the scope of medical expertise regarding the work potential of different work groups.
Психични разстройства 
Mental Disorders
Психичните разстройства са на второ място, с най-голям принос за болестността (измерена чрез показателя „години живот в боледуване или инвалидност“ (DALYs)) в Европейския регион (19%) и най-важна причина за инвалидност. 
Mental disorders are second in terms of contribution to disease proliferation (measured through the indicator “years of life being sick or disabled) in the European region (19%) and represent the most important disability factor.
В България броят на психично болните под наблюдение в психиатричните заведения намалява от 1981.7% през 2012 г. на 1442.03% през 2013 г. и това са предимно лица с умствена изостаналост, шизофрения, афективно разстройство и др. 
In Bulgaria the number of mentally ill persons under supervision in psychiatric institutions went down from 1981.7%000 in 2012 to 1442.03%000 in 2013; these are mainly persons with mental backwardness, schizophrenia, affective mental disorder, etc.
Реалният брой на психично болните вероятно е по-голям, поради липсата на цялостна информационна система, с която да се осъществява регистрация и проследяване на тези болни след тяхното изписване от лечебното заведение или първоначално диагностициране в извънболничната помощ, както и нормативна уредба, която да гарантира тази дейност. 
The actual number of persons with mental diseases was probably greater due to the absence of a general information system by which we could have registration and monitoring of these persons after they left the medical institutions or after they were first diagnosed with regard to external medical facilities and also in terms of the regulatory framework which has to guarantee these activities.
Проучвания на СЗО показват, че при около 25-30% от първоначалните контакти със здравната мрежа става въпрос за някакво психично страдание. 
The studies of the WHO show that for 25-30% of initial contacts with the health-services network we see some mental disease.
У нас по данни от проведено епидемиологично проучване на психичната болестност (ЕПИБУЛ) 19.5% от българската популация през даден етап от живота си е преживяла психично разстройство. 
In Bulgaria, according to an epidemiological study of potential for mental diseases, 19.5% of Bulgarian people, during a certain stage in their life, suffered some mental disorder.
Най-разпространеното често психично разстройство е тревожното разстройство (11.4%), като групата на хората на възраст между 50 и 64 години (13.2%) е най-засегната от него. 
The most wide-spread mental disorder is the anxiety disorder (11.4%); the group of peopleaffected the most by this disorder is the age group between 50 and 64 years of age (13.2%).
Разстройствата на настроението (6.2%) са на второ място, като най-често се срещат при хората над 65 години (9.1%). 
Mood disorders (6.2%) come second and these are seen most often in the group of people older than 65 (9.1%).
Разстройствата, дължащи се на употреба на психоактивни вещества - 3.3%, е третата по разпространение група разстройства. 
Disorders caused by use of psycho-active drugs (3.3%) is the third most wide-spread disorder.
Така наречените тежки психични разстройства включват шизофрения, тежка депресия, органични и други видове деменции, както и психични нарушения поради изоставане в развитието. 
The so-called serious mental disorders include schizophrenia, deep depression, organic or some other types of dementias and disorders caused by mental underdevelopment.
Въпреки че тяхната честота се запазва постоянна, социалното и икономическото значение на тази група разстройства нараства в резултат на нарушенията на социалните функции на индивида, водещи до социална изолация и някаква степен на инвалидизация. 
Although their frequency remains permanent, the social and economic significance of this group of disorders increases due to problems in the individual's social functions, leading to social isolation and some level of disability.
През 2013 г. честотата на самоубийствата на 100 000 население в България е 9.44. 
In 2013 the number of suicides per 100,000 people in Bulgaria was 9.44.
Това поставя България сред държавите със средна към ниска честота на суицидната смъртност. 
This places Bulgaria among the countries with average to low suicide mortality rate.
Честотата на самоубийствата при жени е 3.84% и е 3.7 пъти по-ниска от честотата при мъжете - 14.27%. 
The frequency of suicides among women is 3.84% and it is 3.7 times less than the frequency for men (14.27%).
Психичните здравословни проблеми имат сериозни последици не само за отделните хора и техните семейства, но също така и за развитието на икономиката и благосъстоянието на обществото. 
Mental problems have serious consequences not only for individual people and their families but also for the development of the economy and the prosperity of society.
21.6% от дните, загубени в неработоспособност у нас, са по причина на психично разстройство. 
21.6% of days lost due to inability to work were related to mental disorders.
Проблемите на психичното здраве са и силен рисков фактор за заболеваемост и смъртност от други заболявания. 
The problems of mental health are also a serious risk factor associated with diseases and mortality related to other illnesses.
Доказано е, че наличието на депресия например, силно се отразява на процента на оцеляване на хората със сърдечно-съдови и онкологични заболявания. 
There is data that the presence of depression, for example, has a strong influence over the percentage of people with heart diseases and cancers.
ОСНОВНИ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА, СВЪРЗАНИ СЪС ЗДРАВЕТО НА БЪЛГАРСКИТЕ ГРАЖДАНИ 
MAIN CHALLENGES RELATED TO THE HEALTH OF BULGARIAN CITIZENS
Анализът на данните за основните здравно-демографски показатели ясно показва, че в момента България, в сравнение със страните от Европейския съюз, е изправена пред много по-сериозни предизвикателства, свързани с: 
The analysis of data related to the main health and demographic indicators clearly shows that presently in Bulgaria, in comparison with other countries in the European Union, faces much more serious challenges related to the following:
Високо ниво на обща смъртност и преждевременна смъртност; 
High level of general mortality and premature mortality;
Високо ниво на майчина и детска смъртност; 
High level of mortality rates associate with mothers and children;
Високо ниво на степен на увреждане и трайна неработоспособност; 
High level of damages and permanent inability to work;
Ниска продължителност на живота в години и в години в добро здраве. 
Low longevity in terms of total years and years with good health.
Основните причини за влошените здравни показатели са: 
The main causes for the bad health indicators are the following:
Хроничните незаразни болести, основни причини за смърт и намалена работоспособност, с най-голям относителен дял на сърдечно-съдови заболявания и злокачествени заболявания; 
• Chronic, non-infectious diseases, basic caused for death and reduced work potential, greatest relative share of heart diseases and malignant tumours;
Състояния, възникващи в периода на бременността, раждането и послеродовия период; перинаталния период; вродени аномалии. 
• Conditions which emerged during the period of pregnancy, giving birth and the period after this; prenatal period innate anomalies.
Незадоволителните резултати от провежданите до момента политики за справянето с тези предизвикателства на фона на влошаващото се демографско състояние и наличието на значителни социални рискове за големи групи от населението обуславя необходимостта от цялостна промяна в подходите за осигуряване на здраве и благополучие на българските граждани. 
The non-satisfactory results related to the policies realized so far with regard to the aggravated demographic state and presence of significant social risks for large groups of the population brings the necessity to have total change in the approaches associated with health services and prosperity for Bulgaria citizens.
Националната здравна политика следва да се насочи към създаване на ефективни механизми за преодоляване на здравните неравенства по отношение на здравето на българските граждани и достигането на най-добрите стандарти за здраве в страните от Европейския съюз. 
The national health policy should be directed to the creation of effective mechanisms for overcoming health inequality related to Bulgarian citizens and reaching the highest health standards in the countries of the European Union.
Успешната реализация на тази политика изисква: 
The successful realization of this policy requires the following:
ясни цели; 
clear goals;
силен политически ангажимент; 
strong political commitment;
приоритизиране на ресурсите за решаване на основните проблеми на здравето; 
prioritization of resources related to solving main health problems;
ефективна и ориентирана към потребностите здравна система; 
effective health system with orientation toward the health system needs;
резултатни програми за обществено здраве; 
public health programs with good results;
обществен консенсус и включване на всички заинтересовани страни в дейностите по подобряване на здравето. 
public consensus and bringing all stakeholders related to the improvement of health processes.
Това означава да се обединят усилията около общи цели и приоритети и да се осигури координираност и взаимно допълване на всички ресурси, които държавата и обществото могат да предоставят като по този начин не само да се преустановят отрицателните тенденции в демографското и здравно състояние на населението но и да бъдат създададени условия за неговото устойчиво подобряване. 
This means joining efforts, goals and priorities; coordination and mutual adding of resources which the country and the society can provide; by this we will have not only stopping of negative trends in the demographic and health status of the population but we will have also creation of conditions for its steady improvement.
През 2020 г. България да е страна, която гарантира на своите граждани подобряване на здравето и благосъстоянието им и намаляване на здравните неравенства чрез всеобхватна, справедлива, устойчива и осигуряваща високо качество здравна система. 
In 2020 Bulgaria should be country guaranteeing its citizens improvement of health and prosperity and decrease in terms of health-care inequality through a comprehensive and fair health system providing high quality of services.
ОСНОВНИ ЦЕННОСТИ: 
MAIN VALUES:
Настоящата концепция „Цели за Здраве 2020“ се основава на ценностите, залегнали в Конституцията на СЗО и общите приети ценности и принципи за ръководство на европейските здравни системи на страните от Европейския съюз. 
The present concept of “Health Target Goals 2020” is based on values in the constitution of the WHO and common values and principles related to the management of European health systems in the countries of the European Union.
Признавайки правото на всеки български гражданин за достъп до най-високия стандарт здраве, тя е израз на политическата воля за въвеждане на всеобхватността, солидарността и равния достъп до качествени здравни услуги като основни ценности в организирането и финансирането на здравната си система: 
Acknowledging the right of every Bulgarian citizen to have high health-care standard, it is an expression of political will related to bringing a universal reach, solidarity and equal access to high-quality health services as values associated with the organization and financing of the health system:
Всеобхватност - осигуряване на достъп до здраве на всички граждани; 
Universal reach - provision of access to health services for all citizens;
Солидарност - осигуряване на разходи за здраве, съответни на възможността да бъдат платени и ползване на услугите от всички които имат нужда от тях; 
Solidarity - provision of health expenses associated with the potential for payment and use of services by all people who need these;
Равенство - равен достъп до грижи в съответствие с нуждите, независимо от етническа пренадлежност, пол, възраст, социално положение или платежоспособност; 
Equality - equal access to health care in compliance with the needs and regardless of ethnic origin, gender, age, social status or wealth;
Достъп до качествени грижи - осигуряване на най-високо качество на грижите, пациентноориентирано и съответно на индивидуалните нужди, основано на етиката и доказателствата. 
Access to high-quality care - provision of the highest level of care and with patient orientation in terms of individual needs and on the basis of ethics and evidence.
Концепцията отразява схващането, че осигуряването на справедливост и равнопоставеност в здравеопазването по отношение на права и отговорности за осигуряване на най-високо ниво на индивидуално и обществено здраве е основна предпоставка за постигане на устойчиво развитие и по-добро качество на живот и благосъстояние за всички. 
The concept reflects the understanding that provision of fairness and equality with regard to health care, rights and obligations for provision of the highest level of individual and public health is the main prerequisite for reaching stable development and better quality of life and prosperity for everybody.
Отстояването на тези ценности ще осигури необходимата основа за формиране на национална здравна политика, ориентирана към ясни цели и резултати и гарантираща правото на всеки български гражданин на възможно най-високо ниво на здраве и благополучие през целия живот. 
Defending these values will provide the necessary basis for the formation of national health care policy with orientation towards clear goals and results guaranteeing the rights of every Bulgarian citizen to have the highest level of health care and prosperity throughout their entire life.
НАЦИОНАЛНИ ЗДРАВНИ ЦЕЛИ 
NATIONAL HEALTH GOALS
На базата на анализа на здравното състояние на населението България определя следните национални здравни цели до 2020 г.: 
On the basis of the population's health status in Bulgaria, we have specification of the following national goals until the year 2020:
снижаване на смъртността при децата от 0-1 годишна възраст -до 6.8 на 1000 живородени деца; 
Reduction of mortality rates for children 0-1 years of age - to 6.8 per 1000 born-alive;
снижаване на смъртността при децата от 1-9 годишна възраст - до 0.24 на 1000; 
Reduction of the mortality rate for children from 1-9 years of age - to 0.24 per 1000 children;
снижаване на смъртността до 0.28 на 1000 при подрастващите и младите хора от 10-19 годишна възраст; 
Reduction of the mortality rate to 0.28 per 1000 in the case of young people 10-19 years old;