natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Статията от Мохамад Сибай.
Article by Mohamad Sibai.
Снимката е от al-bab.com.
Image taken from al-bab.com.
Ели Фарес отговаря на обвиненията на Мохамад едно по едно:
Elie Fares responded to Mohamad's claims one by one:
Почувствах за мой дълг, като дипломиран по биология с интереси в психологията, две области, които г-н Сибай много обича да цитира, да кажа някои неща, с уважение, разбира се.
I felt it is my duty as a holder of a biology degree with an interest in psychology, two domains that Mr. Sibai is apparently very fond of citing, to say a few things, respectfully of course.
[…] Господин Сибай, две проучвания показват генетична корелация на хомосексуалността.
[…] Mr. Sibai, twin studies have shown that their is a genetic correlation for homosexuality.
Това не е линейна зависимост, като ефект от гените върху сексуалната ориентация на човек, харесва ли ви или не.
It's not a linear correlation but there is an effect of genes on a person's sexual orientation, whether you like to admit or not.
[…] Г-н Сибай, скоростта на болестите, предавани по полов път, не се корелира с хомосексуалността по какъвто и да е начин.
[…] Mr. Sibai, the rate of STDs is not correlated with homosexuality in any way whatsoever.
Джино описва статията като “глупава”:
Gino described the piece as “silly”:
Явното отричане, арогантност и хомофобия ме карат да се чувствам неудобно да призная, че вероятно бях в едни и същи класни стаи с автора.
The sheer ignorance, arrogance and homophobia makes me embarrassed to say I probably shared a few classrooms with the writer.
Beirut Boy обяснява защо обича Мохамад Сибай:
Beirut Boy explained why he loves Mohamad Sibai:
Обичам те, Мохамад Сибай, защото си само хлапе, споделило суровото си мнение, което всъщност е мнението на мнозинството хора в тази страна.
I love you Mohamad Sibai because you're just a kid who shared his raw opinion, which is exactly the opinion of the majority of the people in this country.
Ти просто имаше смелостта да говориш.
You just had the balls to speak up.
(Макар да не си прав).
(Even though you're wrong).
Обичам те, защото преливам от обич към тези, които тепърва ще пораснат. Обичам те, защото ми показа колко много хора подкрепят гей обществото онлайн!
I love you because I have that much love to give to someone who has some growing up to do. I love you because you showed me just how much support the gay community has from straight people online!
Алуш от колективния гей блог Homos Libnani написа:
Alloush at the group blog Homos Libnani wrote:
Ние, като Homos Libnani, няма да удостоим тази публикация с отговор, защото, първо, не искаме да се борим срещу омразата с омраза, и второ, не искаме да допринесем към 15-те минути слава на Сибай.
We, as Homos Libnani, will not dignify this article with a response because, firstly, we do not want to fight hatred with hatred, and second, we do not want to contribute to Sibai's 15 minutes of fame.
Най-трогателният отговор несъмнено беше от човек на име Раджа Фарах, който покани Мохамад Сибай да пие кафе.
The most moving response was undoubtedly by a man called Raja Farah, who invited Mohamad to have coffee with him.
Той пише:
He wrote:
Аз съм 33-годишен гей мъж. Всичко, което е написано в твоята публикация, е нещо, което съм прочел или чул милиони пъти преди, тук в Бейрут, както и в Лос Анджелес, Париж, Лондон и Южна Африка.
I'm a 33 year old gay man. Everything you've written in your article is something that I have read or heard a million times before, here in Beirut, as well as in Los Angeles, Paris, London, and South Africa.
За да бъда честен, не каза нищо, което да не може да бъде отхвърлено и, което е по-важното, не каза нищо, което не е развенчавано стотици пъти.
To be honest, you haven't said anything groundbreaking, and more importantly, you haven't said anything that hasn't been debunked hundreds of times.
Научих се да не се разстройвам, когато чета такава просташка хомофобия.
I have learned to not get upset when I read such blatant homophobia.
Не беше лесно и можеш да си представиш с какво трябва да се разправям ежедневно.
It hasn't been easy, and you can imagine what having to deal with this on a daily basis can do to someone.
Свикнах със стереотипите, страховете, омразата.
I've gotten used to the stereotypes, to the fears, to the hatred.
Свикнах с хората, подбуждащи други да бъдат агресивни спрямо мен, което ти също правиш в статията си.
I've even gotten used to people inciting others to be violent towards me, which you have also done in your article.
[…] Не знам за вас, но, може би гея в мен говори сега, смятам, че един свят пълен с любов е по-добър от свят, изпълнен с омраза.
[…] I don't know about you, but, and this may be the gay in me speaking, I think a world full of love is better than a world full of hate.
Хайде да пием по едно кафе.
Have a coffee with me.
Нека поговорим за всичко, което искаш.
Let's talk about anything you want.
Можем да говорим за омразата, религията и педерастите или можем да поговорим за коли, пътуване и щастие.
We can talk about hate, religion, and faggots, or we can talk about cars, travel, and happiness.
Можем да говорим също така за любов, мечти и надежда.
We can even talk about love, dreams, and hope.
Нека просто си говорим.
Let's just talk.
Като две човешки същества.
Like two human beings.
Ти ме обвиняваш, че не съм човек.
You've accused me of not being human.
Аз ти отговарям по начин, по който само човек може: с протягане на ръка.
I am responding in a way only a human can: by reaching out.
Трябва да се отбележи, че има и хора, които споделиха вижданията на Мохамад.
It should be noted that there were some people who sympathized with Mohamad's views.
Други, макар и несъгласни и осъждащи съдържанието, подчертаха, че свободата на словото трябва да бъде гарантирана за всички.
Others, although disagreeing with and condemning the content, stressed that freedom of speech should be granted to all.
Въпреки това, повечето блогъри се изказаха категорично против статията.
However, most bloggers spoke out strongly against the piece.
Списък с отговорите може да бъде намерен в блога на Брайън Уитакър и в Homos Libnani.
A list of responses can be found on Brian Whitaker's blog and at Homos Libnani.
Ливанските медии се провалиха в отразяването на случая, с изключение на “Ал-Ахбар”, където са интервюирани активисти за правата на гей обществото.
Lebanese media failed to report the case, with the exception of Al-Akhbar who interviewed a gay rights activist.
Главният редактор на Outlook Ложин Камел поднесе извинения, както и декана по учебната дейност в Американския университет, Талал Низамеддин.
Outlook's Editor-in-chief, Lojine Kamel did apologize, as did AUB's Dean of Student Affairs, Talal Nizameddin.
Сингапур: Контрол над раждаемостта – ниски нива на престъпност
Singapore: Birth Control and Low Crime Rate
Блогърът Бясно Кафяво Куче се опитва да намери връзка между политиките за контрол над раждаемостта от седемдесетте години на ХХ век и днешните стабилно ниски нива на престъпност (анг) в Сингапур.
Furry Brown Dog tries to determine if Singapore's birth control policies in the 1970s are also responsible for the country's low crime rates.
Иран: 28.5 милиона имат достъп до Интернет
Iran: 28.5 millions have access to Internet
Според официалната статистика, 28.5 милиона (фарси) иранци имат достъп до Интернет свързаност в 1154 ирански града.
According to official statistics,28. 5 millions of Iranians are estimated to have access to Internet connection in 1154 cities of Iran.
Данните сочат, че повече от 2.1 милиона от тях използват ADSL връзка, а всички останали се свързват с Мрежата чрез dial-up.
This figures says more than 2.1 millions of this Iranian users have ADSL connection and the rest are connected via dial-up.
Иранското правителство въведе ограничителни правила за Интернет свързаността на гражданите, според които само академичните институции и бизнеса могат да разполагат със скорости за пренос на данни над 128 kbps. Населението на Иран възлиза на около 78 868 711 (анг) души.
Iranian government has restricting rules for Internet connection of citizens and only academic and business users can have broadband connections more than 128 kbps.
Бангладеш: Кино салоните умират
Bangladesh: Movie Theaters Are Dying
Всички препратки са към текстове на бенгалски, освен ако изрично е посочен друг език.
Watching movies in theaters was once a favorite pastime for Bengalis.
Гледането на филми в кината някога е било любимо занимание на бенгалците.
The custom was to go to the movies on the holidays or special days.
Било е обичай да се отиде на кино на празници или в специални дни.
It was popular culture to follow the fashion and postures of the stars of the new released cinemas.
Било е популярно да се следи модата и живота на звездите в новите филми.
According to reports in the past decade, hundreds of cinema halls have been closed down [bn].
Но бенгалците любители на Седмото изкуство не ходят вече на кино.
There also used to be approximately 100 cinemas built each year, which has now decreased to 30-40 [bn]. Darashiko blogs on cinema regularly.
Кината са затваряни едно след друго, докато нови молове се изграждат на тяхно място.
Here he shares the latest state of the Bangladeshi film industry [bn]: Shyamoli Cinema Hall is just a memory.
Според докладите, през последните десет години стотици зали са били затворени.
A 14-story shopping mall is being built in its place. Image courtesy Wikipedia
Строенето на кина следи подобно намаление: преди, около 100 кина са изграждани всяка година, а днес - между 30 и 40.
The Bangladeshi cinema industry is going through its worst time. In 1990-91 the number of cinema halls were around 1230.
Darashiko пише редовно за кино.
But in 2010 the number has decreased to 742.
Той споделя за последното състояние на филмовата индустрия в Бангладеш:
Out of 44 cinema halls in Dhaka 33 are surviving.
Кино залата "Шямоли" е само спомен.
Huge building were erected in their place.
14 търговски обекта ще бъдат построени на това място. Снимка от Уикипедия
Big names like, Gulistan, Shyamoli, Naz, Lion, Star, Shabistan, Tajmahal cinema etc. went into oblivion.
С липса на качествен сценарий и последствено изпълнение, кино индустрията успя да реализира 100 филма на година.
With Lack of quality script and mediocre performance the cinema industry managed releasing of 100 movies per annum.
През 2010 година, броят им е 63: един от най-ниските за последните десет години.
In 2010 the number was 63, one of the lowest in the decade.
И става още по-лошо.
Its getting much worse.
През 2011, през първите шест месеца само 19 кино зали са пуснати и са инвестирани само 300 милиона така (3,6 милиона долара).
In 2011, in first six months only 19 cinemas were released and only 300 million Taka (US $3.6 million) was invested.
Репортажи от вестници казват, че тази година ще бъдат направени само 45 филма, а през следващата 30.
Newspaper reports say that this year only 45 films will be produced and the next year it would be only 30.
Но защо биват затваряни кината?
But why are movie theaters being closed down?
Защо публиката не ходи в залите?
Why are audiences not going to movie theaters?
Мегх Роддур пише в отговор:
Megh Roddur writes [bn] about it:
Разбира се, че искам да отида в кино салоните, за да гледам филми.
Of course I want to go to the movie theaters to watch movies.
Боли, но истината е, че много от филмите не са ми по вкуса.
It hurts but the truth is that most of the movies are not of my taste.
Защо трябва да гледам филм със странни костюми и тъпи теми?
Why should I watch a movie full of weird costumes and blunt themes.
Защо да отида и да гледам все същите истории?
Why should I go and watch repeating stories?
Защо да отида и да гледам подражателни и грубо изкопирани филми?
Why should I go and watch copycats and gross copypaste movies?
Сградата зад скулптурата е била една от най-известните: "Гулистан".
The building behind the sculpture was once the famous Gulistan Cinema Hall.
Сега е магазин за дрехи.
Now its a clothes market.
Снимка от Ранадипам Басу, използвана с негово позволение
Image by Ranadipam Basu. Used with permission.
Един от гост-блогърите в Sachalayatan си припомня спомени от детството, когато със семейството са ходили на кино.
A guest blogger at Sachalayatan reminisces about his childhood memories of going to cinemas with family.
Блогърът обвинява филмовите разпространители за липсата на посетители в салоните:
The blogger blames the film distributors for lack of viewers in movie theaters:
Сега не гледаме филми в салоните със семейството си.
Now we don't watch movies in Theaters with family.
Няма да обвиня нискокачествената картина.
I would not blame low quality pictures.
Има още няколко добри филма, които продължават да се правят, но все още не можем да отидем със семейството си да ги гледаме в тази среда.
There are a few good movies still being produced. Still we cannot go with the family to watch them in this environment.
Лехаджока Шамим посочва три причини за смъртта на тази индустрия:
Lekhajoka Shamim cites three reasons for the demise of this industry:
Ниското ниво на местното кино, неприличните филми и средата в кино салоните са причина за липсата на посетители.
The low quality of the local cinema, indecent movies and the environment of the movie thater are the causes of lack of movie viewers.
Отиването на кино е било вълнуващо събитие, повдигащо голям интерес при много хора.
Once the thought of going to movie theaters was an exciting thing. Many had keen interest.
Ръсел Ашраф разказва една подобна история:
Russel Ashraf tells one such story:
Аз и чичо ми отидохме да гледаме филма “Агунер Порошмони”.
Me and my uncle went to see the movie “Aguner Poroshmoni”.
Смятахме, че няма да има много хора и отидохме няколко минути преди началото.
We thought that there would be no rush and went a few minutes before the start.
Но, уви, видяхме, че опашката стига чак до улицата.
But alas, we saw that the queue was extended to the road.
Какво да правим!
What to do!
Изчакахме в опашката за билети и заехме места точно пред екрана.
Waited in the queue for the tickets and manged a seat in front of the screen.
Не можех да си движа врата три дни поред след това заради болка.
I could not move my neck for three days in pain.
За да спаси филмовата индустрия и да привлече повече посетители в кино салоните, правителството взе решение да премахне забраната за индийски филми (забранени в Бангладеш от 1965 година насам).
To save the film industry and bring more viewers in movie theaters, the government decided to remove the ban on Indian cinema (it should be noted that Indian movies have been banned here since 1965).
Този ход предизвика силна критика сред интернет гражданите.
This move attracted sharp criticisms online.
Кино зала "Балака" в допълнение на нов пазар в Дака.
Balaka cinema hall besides Dhaka New market. Image from Wikipedia by Ragib Hasan
Снимка от Раджиб Хасан (Уикипедия).
Nazrul Islam says in a post in Amrabondhu blog:
Не от омраза към филмите на хинди, правителството трябва да отстъпи от това отчаяно решение за спасяването на умиращата индустрия.
Not from the hatred of Hindi language films, the government has to back down from such wretched decision to save a dying industry. ।
Но също така има такива, които подкрепят вноса на филми.
But there are also those who favor import of movies:
Блогърът Фахмидул Хаке пише:
One blogger (Fahmidul Haque) says:
За мен това е правото на всеки гражданин да има възможност да гледа местни или международни филми в различни вкусове.
To me its a right of a citizen to be able to watch local and international movies of different tastes.
Нека не спираме това право с дебата за спасяване на местната индустрия като забраним вноса на индийски филми.
Lets not limit this right with the debate of saving of local industry by stopping the import of Indian movies.
Голямата критика предизвика правителството да отмени решението за премахване на забраната за индийски филми.
Due to much criticism the government decided to reverse the decision to withdraw ban from the Indian movies.
Калол Мустафа има конкретни предложения как да се съживи филмовата индустрия:
Kallol Mustafa has specific suggestions on how to revive the local film industry:
Имаме нужда от подкрепата на правителствена институция, финансова отговорност, институционализиране на индустрията и задължително показване на международни филми (не само на индийски) през седмицата всеки месец във всеки кино салон.
We need government institution support, financial responsibility, institutionalization of the industry and mandatory show of international movies (not only Indian) in a week each month in every theater.
Етиопия: Световен икономически форум в Африка 2012
Ethiopia: The World Economic Forum in Africa 2012
Всички препратки са към текстове на английски. Над 700 лидери от над 70 страни се присъединиха към Световния икономически форум, провел се в Адис Абеба, Етиопия, между 9-ти и 11-ти май.
Over 700 leaders from more than 70 countries are attending the World Economic Forum taking place in Addis Ababa, Ethiopian from 9 - 11 May, 2012.
Световният икономически форум е независима организация, ангажирана с подобряване на състоянието по света, чрез обвързване на бизнеса, политически, академични и други обществени лидери, които да оформят световния, регионалния и индустриалния дневен ред:
The World Economic Forum is an independent international organization committed to improving the state of the world by engaging business, political, academic and other leaders of society to shape global, regional and industry agendas:
Африка се радва на стабилен растеж и, въпреки нарастващата нестабилност в глобалната икономика, африканските лидери се стремят към осъществяване на мерки, които ще превърнат региона в следващия глобален полюс на растеж.
Africa is experiencing strong growth and despite the increasingly volatile global economy, African leaders are pursuing measures that will transform the region into the next global growth pole.
В този контекст, Световният икономически форум в Африка ще се стреми да даде възможност на положителния политически, икономически и социален прогрес през последните години, чрез осигуряване на истинска платформа на заинтересованите страни да разработят нови идеи и действия, за да се постигне още по-устойчив растеж. (Елзи С.
In this context, the World Economic Forum on Africa will seek to leverage the positive political, economic and social progress of recent years by providing a true multistakeholder platform to develop new ideas and actions to achieve further sustainable, inclusive growth, - says Elsie S.
Канза, директор на Световния икономически форум за Африка)
Kanza, Director, Head of Africa, World Economic Forum.
Каролин Кенд-Роб, Кофи Анан и Боб Гелдоф - Световен икономически форум в Африка 2012.
Caroline Kende-Robb, Kofi Annan and Bob Geldof - World Economic Forum on Africa 2012.
Снимка: World Economic Forum (CC BY-SA 2.0)
Photo source: World Economic Forum (CC BY-SA 2.0) .
Не е изненада, че такъв форум са провежда в Африка: африканските страни са сред най-бързо развиващите се икономики в света.
It is not a surprise that such a forum would take place in Africa since African countries are among the top fast growing economies in the world.
В челната десетка на страни с най-бързо нарастващо население са също страни в Африка.
The top ten countries with fastest growing population are also in Africa.
Но изборът на Адис Абеба остави много въпроси без отговори за активистите за човешки права.
But the choice of Addis Ababa leaves many unanswered questions to human rights activists.
Етиопският блогър и автор в Global Voices Ендалк, пита “Когато Адис Абеба беше избран за домакин на 22-ят Световен икономически форум за първи път в Африка, интересува ли го някой?”:
Ethiopian blogger and Global Voices author asks, “When Addis Ababa hosts the 22nd World Economic Forum for the first time on Africa soil will anyone care?”:
Силно вярвам, че една от темите, които трябва да бъдат отправени в множество дебати на форума, трябва да бъде ролята на свободните и независими медии и икономическия растеж на Африка.
I strongly believe that one topic that should be tackled in numerous debates in the forum should be the role of free and independent media and economic growth in Africa.
Също така, други теми, които трябва да бъдат на дневния ред, са случаите със задържани журналисти, контрола на правителството над телекомуникационните услуги и може би корупцията.
Also other topics on the agenda should be issues like journalists' incarceration, telecom services control by government and may be corruption.
В действителност, светлината на прожекторите върху икономическия пробив на Етиопия отвлича вниманието от много сериозни проблеми, с които етиопските свободни медии се сблъскват ежедневно.
In fact the present spotlight of media on Ethiopia's economic breakthrough is distracting attention from many serious challenges that Ethiopia's free media is facing on day to day basis.
Форумът започна в сряда [9 май] след лоши новини за петима журналисти от етиопската свободна преса - Убшет Тайе, Елиас Кифле, Ре'ейот Алему и двама шведски журналисти, - осъдени на повече от 10 години затвор; Ескиндер Нега, носител на наградата за свободна преса PEN America за 2012, е заплашен от смъртна присъда, ако бъде осъден.
The forum has started on Wednesday after lots of bad news about Ethiopia's free press five journalists-Woubshet Taye, Elias Kifle, Re'eyot Alemu and two Swedish journalists - sentenced to at least 10 years and more behind bars and 2012 PEN America press freedom award winner, Eskinder Nega, could face the death penalty if convicted this Friday.
Въпреки това, Бекеле твърди, че гостуването на Световния икономически форум в Етиопия “бележи истинска промяна във възприемането на Етиопия”:
However, Bekele argues that bringing the WEF to Ethiopia “marks a real shift in the perception of Ethiopia”:
Провеждането на Форума в Адис Абеба бележи истинска промяна във възприемането на Етиопия от международната общност - постепенно се разбира, че това е континент с потенциал и възможности, а не само с нещастие и неразрешими проблеми.
Bringing the Forum to Addis Ababa marks a real shift in the perception of Ethiopia by the international community - a gradual understanding that this is a continent of potential and opportunity and not just misfortune and intractable problems.
Като представител на гражданското общество сред това, което ще бъде впечатляваща сбирка на влиятелни политически и бизнес фигури, ще подкрепя логичния напредък от създаване на силни общности до силна икономика и, в крайна сметка, по-голяма политическа стабилност.
As a representative of civil society among what will be an impressive gathering of influential political and business figures, I will be reinforcing the logical progression from building strong communities to strong economies, and, ultimately, greater political stability.
В Twitter, потребители използваха хаштага #WEFAfrica, за да споделят ключови изводи и поуки от Форума:
On Twitter, tweeps use the hashtag #WEFAfrica to share key insights and lessons from the Forum:
Кой (тук) използва нови технологии, за да ангажира младите хора? - пита Клаус Шваб по време на Световния икономически форум в Африка#wef #WEFAfrica
@Kwabena: Who (here) is using new technologies to engage the youth? - Klaus Schwab asks at the World Economic Forum on Africa #wef #WEFAfrica
“Няма да инвестирам никъде другаде, с изключение на Африка, защото тук е растежа”, казва Данготе #WEFAfrica в Адис
@waresafrica: “l wouldn't really invest anywhere apart from Africa today because that's where the growth is.”
Най-доброто време за Африка през последните 50 години, но да не се бърка икономическия растеж с икономическата трансформация.
Dangote tells #WEFAfrica in Addis @msibeko: Best time for Africa in 50 years, but don't confuse economic growth with economic transformation.
Каберука #WEFAfrica
Kaberuka #WEFAfrica
Моето виждане е, че няма връзка между демокрацията и икономическия растеж, но демокрацията е добра сама по себе си, [казва] премиерът на Етиопия @ #WEFAfrica #YGL
@StephanMorais: My view is that there is no connection between democracy and economic growth, but democracy is good in itself, PM Ethiopia @ #WEFAfrica #YGL