natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. Както е видно от таблица 1, потенциалът за енергийна ефективност далеч не се използва изцяло (Комисията оцени напредъка, сравнявайки първоначалните прогнози, направени през 2007 г., с най-скорошните — от 2009 г.). 
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009).
Много фактори възпрепятстват инвестициите в енергийна ефективност. Най-важните сред тях са високите първоначални разходи и несигурните ползи. Инвестиционните решения зависят от цените на енергията, регулаторната несигурност, наличието на субсидии и достъпа до кредити. 
Many factors hamper investments in energy efficiency. the most important are high initial costs and uncertain benefits. investment decisions are influenced by energy prices, regulatory uncertainty, the availability of subsidies, and access to credit. these barriers can be tackled by public measures addressing market and regulatory failures.
1 COM(2006) 545 окончателен от 19 октомври 2006 г. — План за действие в областта на енергийната ефективност: осъществяване на потенциала. 
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential.
9 Цели на политиката на ес 4. Насърчаването на енергийната ефективност е заложено в член 194, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на създаването и функционирането на вътрешния пазар и нуждата от опазване и подобряване на околната среда. 
9 Eu polIcy objEctIVEs 4. the promotion of energy efficiency is set by the article 194(1) of the treaty on the functioning of the European union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. in 2007, the Eu set itself a non-binding target of saving 20 % of its projected primary energy consumption by 20203.
Въпреки това съгласно оценката на Комисията4 за сегашните политики (включително тези на етап разработване), ако не се предприемат допълнителни действия, до 2020 г. ЕС ще постигне като цяло само 9 % икономии на енергия (вж. таблица 1). 
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1).
По-голямата част от допълнителните усилия за постигане на нивото от 20 % ще трябва да се насочат за битовите цели и в сектора на услугите (търговски и обществени сгради)5. За нова енергийна стратегия за периода 2011—2020 г. е необходим по-силен политически ангажимент чрез „ясно определение на целта“, която трябва да бъде постигната, и „засилен мониторинг на съответствието“ със законодателството на ЕС, прието в националното право6. 
Most of the additional efforts to achieve the 20 % target will be required by the residential and tertiary (commercial and public buildings) sectors5. a new Energy strategy for the 2011–20 period calls for stronger political commitment through ‘a clear definition of the objective’ to be achieved and ‘strong compliance monitoring’ of the Eu legislation as enacted in national law6.
3 Заключения на председателството на Европейския съвет от 8—9 март 2007 г., doc. 
3 presidency conclusions of the European council of 8/9 March 2007, doc.
7224/1/07 REV 1. Целта означава икономии на 368 млн. т н.е. (милиона тона нефтен еквивалент) първична енергия (брутно вътрешно потребление минус неенергийните употреби) към 2020 г. спрямо прогнозното потребление от 1842 млн. т. н.е. в посочената година, което означава потребление в размер на 1474 млн. т. н.е. 
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive.
2020 г. (изходна база 2007 г.) (Mtoe) 2020 г. (изходна база 2009 г.) (Mtoe) Очакван напредък през 2020 г., без допълнително действие (%) 2020 Икономически потенциал (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Брутно вътрешно потребление без крайното неенергийно използване 1 842 1 678 -9 % -20 % (цел на ЕС) Крайно потребление на енергия, от което: 1 348 1 214 -10 % -19 % Промишленост 368 327 -11 % -13 % Транспорт 439 395 -10 % -21 % Битови цели 336 310 -8 % -24 % Услуги 205 181 -12 % -17 % Преобразуване, пренос и разпределение на енергията 494 464 -6 % -35 % Източник: Работен документ на службите на Комисията, Оценка на въздействието, придружаващ Директивата на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО, SEC(2011) 779 окончателен. 
4 sEc(2011) 277 final of 8 March 2011. tablE 1 projEctEd dEVElopmEnts and EnErGy saVInGs potEntIal In 2020 2020 (baseline 2007) [Mtoe] 2020 (baseline 2009) [Mtoe] Expected progress in 2020 without further action (%) 2020 Economic potential (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Gross inland consumption minus final non-energy use 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU target) Final energy consumption, of which: 1 348 1 214 -10 % -19 % Industry 368 327 -11 % -13 % Transport 439 395 -10 % -21 % Residential 336 310 -8 % -24 % Tertiary 205 181 -12 % -17 % Energy transformation, transmission and distribution 494 464 -6 % -35 % Source: commission staff Working paper, impact assessment, accompanying the directive of the European parliament and of the council on energy efficiency and amending and subsequently repealing directives 2004/8/Ec and 2006/32/Ec, sEc(2011) 779 final.
В рамките на политиката на сближаване Комисията изготвя указания за създаване на оперативни програми. В началото на програмния период тя води преговори и одобрява индивидуалните оперативни програми, предложени от държавите членки. 
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states.
Нейна задача е също да упражнява надзор над създаването и функционирането на системи за управление и контрол в държавите членки. На по-късен етап основната и` роля е да наблюдава изпълнението на оперативната програма, но без да участва в текущото управление на отделните проекти. 
Later, its main role is to monitor the implementation of the operational programme, but it is not involved in the day-to-day management of individual projects. the commission receives annual implementation reports from the Member states and participates in monitoring committees10. the commission is ultimately responsible for the budget implementation11.
Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета11. 5 Жилищните, търговските и обществените сгради отговарят за близо 40 % от енергопотреблението и имат най-голям потенциал за икономии на енергия. Сградите, които са публична собственост, или са заети от публични институции, представляват около 12 % от площта на сградния фонд на ЕС, а в плана за енергийна ефективност се подчертава значението на мерките за енергийна ефективност в публичния сектор (Източник: COM(2006) 545 окончателен). 
5 residential, commercial and public buildings are responsible for nearly 40 % of energy consumption and they have the largest energy savings potential. publicly owned or occupied buildings represent about 12 % by area of the Eu building stock and the Energy Efficiency plan stresses the importance of energy efficiency measures in the public sector (Source: coM(2006) 545 final). it should be noted that in this sector, as opposed for example to the transport sector, the technological solutions needed for a low-carbon society are already available.
6 COM(2006) 639, окончателен от 10 ноември 2010 г. – Енергетика 2020 – Стратегия за конкурентоспособна, устойчива и сигурна енергетика. 
6 coM(2010) 639 final of 10 november 2010 — Energy 2020 — a strategy for competitive, sustainable and secure energy.
7 Седма рамкова програма за научни изследвания (РП7), „Интелигентна енергия — Европа“ (ИЕЕ) и Механизъм за финансиране за енергийна ефективност (МФЕЕ). 
7 the 7th framework programme for research (fp7), intelligent Energy Europe (iEE) and Energy Efficiency financing facility (EEff).
8 Европейска комисия (2009 г.) Последваща оценка на програмите на политиката на сближаване за периода 2000—2006 г., съфинансирани от ЕФРР (Цели 1 и 2) – Работен пакет 5Б: Околна среда и изменение на климата, стр. 
8 European commission (2009) Ex post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–06 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) — Work Package 5B: Environment and Climate Change, p.
10 9 Съгласно предложението на Комисията, в по-развитите региони и в регионите в преход най-малко 80 % от ресурсите на ЕФРР трябва да бъдат насочени към енергийна ефективност, възобновяеми енергийни източници, научно-изследователска дейност и иновации и за конкурентоспособността на МСП, от които най-малко 20 % трябва да се разходват за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници; в по-слабо развитите региони най-малко 50 % от ресурсите на ЕФРР трябва да бъдат насочени към тези три области, от които най-малко 6 % —за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници. 
10 9 according to the commission’s proposal, in more developed and transition regions, at least 80 % of Erdf resources must be focused on energy efficiency and renewables, research and innovation, and sME competitiveness, of which at least 20 % must be spent on energy efficiency and renewables; in less developed regions at least 50 % of Erdf resources must be focused on these three areas, of which at least 6 % must be spent on energy efficiency and renewables.
(Източник: COM(2011) 614 окончателен, от 6 октомври 2011 г. стр. 
(Source: coM(2011) 614 final of 6 october 2011, p.
10 Регламент (EO) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) No 1260/1999 (ОВ L 210, 31.7.2010 г, стр. 
10 council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oJ L 210, 31.7.2010, p.
25.). 
25).
11 Член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз (J C 326, 26.10.2012 г., стр. 
11 article 17(1) of the treaty on European union (oJ c 326, 26.10.2012, p.
13) и член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз (J C 326, 26.10.2012 г., стр. 
13) and article 317 of the treaty on the functioning of the European union (oJ c 326, 26.10.2012, p.
Управляващите органи, междинните звена и сертифициращите органи на национално, регионално и местно равнище управляват и наблюдават изпълнението на оперативните програми12. Управляващите органи или междинните звена избират проектите и наблюдават тяхното изпълнение. Финансирането за проекти подлежи на определени правила и условия, отчасти регламентирани на равнището на ЕС13, и отчасти — на равнището на държавата членка (критериите за подбор на проекти, оценката на разходите, ползите и потенциалните печалби от проектите, както и оценките на икономическото, социалното и екологичното въздействие обикновено се извършват на равнището на държавата членка, с изключение на големите проекти за периода 2007—2013 г., при които Комисията приема решение за съфинансиране на проектите). 
7. the managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities at the national, regional and local levels manage and monitor the implementation of the operational programmes12. the managing authorities or intermediate bodies select the projects and monitor their implementation. project funding is subject to certain rules and conditions laid down partly at Eu13 and partly at Member state level (the criteria for selecting projects, the assessment of costs, benefits and potential earnings of projects as well as economic, social and environmental impact assessments are usually made at Member state level with the exception of major projects in the 2007–13 period, where the commission adopts a decision to co-finance the projects).
12 Законодателното резюме на ЕС относно системите за управление и контрол на помощта, отпусната по фондовете на политиката на сближаване, може да бъде намерено на: http:// europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 Регламент (ЕО) No 1083/2006. 
12 Eu legislative summary on management and control systems for assistance granted under the cohesion policy funds can be found on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 regulation (Ec) no 1083/2006.
11 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
11 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
12 обхват и подход на одита 8. Основният въпрос при извършването на одита беше дали инвестициите на политиката на сближаване в енергийна ефективност са разходно-ефективни. За да отговори на този въпрос, Сметната палата провери дали: — са определени подходящи условия при програмирането и финансирането, с цел да се даде възможност за разходно-ефективни инвестиции в енергийна ефективност и дали — съфинансираните проекти за обществените сгради са разходно-ефективни. 
12 audIt SCoPE aNd aPPRoaCh 8. the main audit question was whether the cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court examined whether: — the right conditions had been established in programming and financing to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether — the co-financed public buildings projects were cost-effective.
9. Намирането на отговор относно програмирането и финансирането включваше анализиране на съответните оперативни програми, тяхното предварително оценяване и приоритизирането на политиката в областта на енергийната ефективност на национално равнище и в рамките на отделни икономически сектори. То наложи също и анализ на постигнатите заложени национални нива на енергийна ефективност и влиянието на фондовете на политиката на сближаване върху тези постижения, наличието на национално и частно съфинансиране и преглед на други национални механизми за финансова подкрепа. 
9. answering the question on programming and financing involved analysing the relevant operational programmes, their ex ante evaluations and the prioritisation of the energy efficiency policy at national level and within individual economic sectors. it also required an analysis of the achievement of national energy efficiency targets and the impact of the cohesion policy funds on this achievement, the availability of national and private co-funding and a review of other national financial support mechanisms.
10. Резултатите от одита, посочени в настоящия специален доклад, са базирани на преглед на четири оперативни програми, финансирани чрез Кохезионния фонд или Европейския фонд за регионално развитие в Чешката република, Италия и Литва. 
10. the audit results shown in this special report are based on an examination of four operational programmes financed through the cohesion fund or the European regional development fund in the czech republic, italy and Lithuania. three of the audited operational programmes are from the 2007–1314 programming period and one is from the 2000–06 programming period15.
До края на 2011 г. тези държави са отпуснали 1,1993 млрд. евро за проекти за енергийна ефективност в съответните си оперативни програми (33 % от общия размер на подбраните проекти към този момент, финансирани със средства по политиката на сближаване, разпределени за енергийна ефективност в програмния период 2007—2013 г., вж. също приложение I). 
By the end of 2011, these countries had allocated 1 199,3 million euro to energy efficiency projects under their respective operational programmes 33 % of the total amount of projects selected at that time under the cohesion policy funds allocated to energy efficiency in the 2007–13 programming period, see also Annex I).
11. За да намери отговор на въпроса относно разходната ефективност на проектите за обществени сгради, одитът обхвана 24 завършени инвестиционни проекта в сектора на обществените сгради. 
11. in order to answer the question on the cost-effectiveness of the public building projects, the audit examined 24 completed investment projects in the public buildings sector. the audit of the projects involved a review of project proposals and an examination of the project outputs and results to verify their cost-effectiveness.
14 ОП „Околна среда“ (Чешка република), междурегионална ОП „Енергетика“ (Италия) и ОП за насърчаване на сближаването (Литва). 
14 op Environment (czech republic), interregional op Energy (italy) and op for promotion of cohesion (Lithuania).
15 ОП „Basilicata“ (Италия). Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
15 op Basilicata (italy). Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
13 конСтатации и оценки планиРане и финансиРане опеРатиВните пРогРами не са осноВани на пРаВилни оЦенки на нуждите 12. Оперативните програми следва да се основават на оценките на нуждите и от гледна точка на мерките за енергийна ефективност трябва да са съобразени с националните и регионалните планове за действие в областта на енергийната ефективност. Тези оценки на нуждите следва да включват оценка на енергопотреблението от крайните потребители във всички сектори, да определят потенциала на икономиката за икономии на енергия и да определят цели и подходящи методи за оценяване на успешното изпълнение на плана, съгласно дефинициите и насоките на Международната агенция по енергетика16. 
13 oBSERvatIoNS plannInG and fInancInG opEratIonal proGrammEs wErE not basEd on propEr nEEds assEssmEnts 12. operational programmes should be based on needs assessments and, for energy efficiency measures, they should consider the national and regional energy efficiency action plans. such needs assessments should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potentials and establish objectives and appropriate methods for evaluating the success of the plan as defined and promoted by the international Energy agency16. the energy savings potentials should be explored to the extent they are cost-effective.
13. Комисията също така насърчи държавите членки да следят за това съответните инвестиции по политиката на сближаване да се интегрират напълно в националните стратегии за енергийна ефективност и евентуално, да се консултират с управляващите органи относно подходящи мерки, по-специално на регионално и местно равнище, които да бъдат включени в националните планове за действие в областта на енергийната ефективност17. 
13. the commission also encouraged the Member states to ensure that relevant cohesion policy investments were fully integrated into national energy efficiency strategies and, as appropriate, consult the managing authorities on relevant measures, particularly at regional and local level, for inclusion in the national Energy Efficiency action plans17.
14. Одитираните оперативни програми включват редица дейности, базирани на стратегическите указания на Общността, националните стратегически референтни рамки и националните стратегически планове и приоритети. Приоритетните оси в областта на енергийната ефективност съответстват както на стратегическите указания на Общността, така и на националните стратегически референтни рамки, но общите им указания не успяват да допринесат за превръщането на оперативните програми в стабилни икономически инструменти за развитие, както е описано по-долу. 
14. the audited operational programmes included a number of actions which were based on community strategic Guidelines, national strategic reference frameworks and national strategic plans and priorities. the energy efficiency priority axes were in line with both the community strategic Guidelines and the national strategic reference frameworks, but their broad guidelines did not help turn the operational programmes into solid economic development instruments as described below.
15. Националните органи не са създали връзка между оперативните програми и националните планове за действие в областта на енергийната ефективност. Нито една от одитираните оперативни програми не е предшествана, нито включва адекватна оценка на нуждите, която да съдържа подробно описание и анализ на цялостния потенциал на икономиката за икономии на енергия по сектори и по региони, където да се посочва потенциалът на икономиката за икономии на енергия и да се определят цели и адекватни методи за мониторинг на постигането на целите на програмата. 
15. the national authorities had not established a link between the operational programmes and national Energy Efficiency action plans. none of the audited operational programmes was preceded by, or included, a proper needs assessment encompassing a detailed description and analysis of the overall energy savings potential of the economy, by sector and by region, identifying the economy’s energy savings potential and establishing objectives and adequate methods for monitoring the achievement of the objectives of the programme.
Оттук следва, че не е ясно защо различните сектори трябва да се финансират и до каква степен може да се реализира потенциалът за икономии на енергия посредством съществуващите пазарни инструменти и публични субсидии, включително ЕФРР и КФ. В резултат на това оперативните програми не спомагат за набелязване на конкретните сектори, в които може да се постигнат икономии на енергия, както и възможности за постигане на тази ефективност, като по този начин се обосноват избраните мерки и разходите по тях. 
Hence, it was not clear why the various sectors should be funded and to what extent the energy savings potential could be achieved via existing market instruments and public subsidies, including the Erdf and cf. as a consequence, the operational programmes did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings, thereby justifying the chosen measures and their cost.
16 ОИСР/МАЕ (2008) Препоръки в областта на енергийната ефективност, Париж. 
16 oEcd/iEa (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, paris.
17 SEC (2009) 889 окончателен от 23 юни 2009 г. — Обобщение на цялостната оценка на всички 27 национални плана за енергийна ефективност, изисквана съгласно Директива 2006/32/ЕО относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяването на енергийни услуги. 
17 sEc(2009)889final of 23 June 2009 — synthesis of the complete assessment of all 27 national Energy Efficiency action plans as required by directive 2006/32/Ec on energy end-use efficiency and energy services, p.