natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Това са Евростат, „Производство и внос на енергия“ (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports). 
Only the Ecofys study ‘Subsidies and costs of EU Eurostat “Energy production and imports” (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports).
COM(2017) 57 окончателен, от 1.2.2017 г. „Доклад за напредъка в областта на енергията от възобновяеми източници“, стр. 4 и 9. 
COM(2017) 57 final of 1.2.2017 “Renewable Energy Progress Report”, pp. 4 and 9.
Herczeg, M., 2012 г. „Renewable energy support schemes in Europe, Copenhagen Resource Institute“ („Схеми за подпомагане на енергията от възобновяеми източници в Европа, Copenhagen Resource Institute“) и Climate Policy Info Hub, „Renewable Energy Support Policies in Europe“ („Политики за подпомагане на енергията от възобновяеми източници в Европа“ (http://climatepolicyinfohub.eu/renewable-energy-support-policies-europe). 
Herczeg, M., 2012 “Renewable energy support schemes in Europe, Copenhagen Resource Institute”, and Climate Policy Info Hub, “Renewable Energy Support Policies in Europe” (http://climatepolicyinfohub.eu/renewable-energy-support-policies-europe).
12 13 14 
17 12 13 14 15
Съгласно тези данни през 2012 г. са изплатени 99,4 млрд. евро публични средства в подкрепа на енергийния сектор в ЕС, главно от националните бюджети, от които 40,32 млрд. евро са били предназначени за енергия от възобновяеми източници. 
According to this data, 99.4 billion euro of public money was paid in support to the energy sector in the EU in 2012, mainly from national budgets, of which 40.32 billion euro were for renewable energy.
ПТ (23,8 млрд. евро), ПИ (6,4 млрд. евро) и безвъзмездната финансова помощ за инвестиции (4 млрд. евро) са основните видове помощ, отпусната за възобновяеми енергийни източници. 
FITs (23.8 billion euro), FIPs (6.4 billion euro) and investment grants (4 billion euro) were the main types of aid allocated to renewables.
Енергията от възобновяеми източници в рамката на политика на ЕС за развитие на селските райони 13. 
Renewable energy within the EU’s rural development policy framework 13.
В законодателните документи и документите относно политиката на ЕС се посочва потенциалното положително въздействие на енергията от възобновяеми източници върху развитието на селските райони. 
EU legislative and policy documents identify the potentially positive impact of renewable energy on rural development.
15 16 енергията от възобновяеми източници за заетост и регионално развитие, „особено в селски и изолирани области“17. 
The Renewable Energy Directive and the RED II proposal contain references to the opportunities presented by renewable energy for employment and regional development, “especially in rural and isolated areas”17.
Стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г.18 и Регламент (EО) No 1698/200519 поставят тези въпроси в контекста на рамката на политика за развитие на селските райони. 
The Community Strategic Guidelines for Rural Development for 2007-201318 and Regulation (EC) No 1698/200519 take up these issues in the context of the rural development policy framework.
Съображенията относно потенциала на производството и използването на енергия от възобновяеми източници в селските райони са разширени в „Проверката на състоянието“ – пакет от реформи на Общата селскостопанска политика (ОСП), договорен от министрите на земеделието в ЕС през ноември 2008 г. 
The considerations on the potential of the production and use of renewable energy in rural areas were expanded upon in the ‘Health Check’, a reform package of the Common Agricultural Policy (CAP) which the EU’s agriculture ministers agreed in November 2008.
В този контекст те са признали енергията от възобновяеми източници като едно от шестте „нови предизвикателства“20. 
In this context, they recognised renewable energy as one of six ‘new challenges’20.
Стратегическите цели на стратегията „Европа 2020“ са превърнати в 11 тематични цели Вж. съображение 1 от ДЕВИ и съображение 2 от предложението за ДЕВИ ІІ. 
See recital 1 of the RED and recital 2 of the RED II proposal.
Решение 2006/144/ЕО на Съвета от 20 февруари 2006 г. относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.) (ОВ L 55, 25.2.2006 г., стр. 
Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p.
20) изменено с Решение 2009/61/ЕС от 19 януари 2009 г. (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 
20) amended by Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 (OJ L 30, 31.1.2009, p.
Вж. 3.1, 3.2, 3.3 и 3.4a. 
See section 3.1; 3.2; 3.3 and 3.4a.
Вж. съображения 22 и 23 от Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 
See recitals 22 and 23 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.
Другите „нови предизвикателства“ са изменението на климата, управлението на водите, биологичното разнообразие, преструктурирането на сектора на млечните продукти и широколентовият достъп. 
The other ‘new challenges’ were: climate change, water management, bio-diversity, dairy restructuring, and broadband.
17 18 19 20 21 
18 16 17 18 19 20
За ЕЗФРСР те са подразделени на шест приоритета за развитие на селските райони и 18 целеви области22 (вж. фигура 3). 
For the EAFRD, they have been further broken down into six rural development priorities and 18 focus areas22 (see Figure 3).
Мнението на Сметната палата за новата процедура на програмиране е представено в Специален доклад No 16/2017 „Програми за развитие на селските райони: необходимо е опростяване и по-голяма насоченост към резултатите“. 
Our view on the new programming procedure is provided in Special Report No 16/2017 ‘Rural Development Programming: less complexity and more focus on results needed’.
22 Вж. член 5 от Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
See Article 5 of Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
Фигура 3 – Рамка за развитие на селските райони през програмния период 2014— 2020 г. Стратегия „Европа 2020“ Обща стратегическа рамка Политика за развитие на селските райони: ЕЗФРСР Споразумение за партньорство Други ЕСИ фондове Иновациите, околната среда и изменението на климата като междусекторни цели 6 приоритета и 18 целеви области Приоритет 1: Трансфер на знания и иновации: ЦО 1A: Стимулиране на иновациите, сътрудничеството и развитието на базата от знания в селските райони; ЦО 1Б: Укрепване на връзките между селското стопанство, производството на храни, горското стопанство и научноизследователската дейност и иновациите; ЦО 1В: Поощряване на ученето през целия живот и професионалното обучение в секторите на селското и горското стопанство. 
Figure 3 – Rural development framework in the 2014-2020 programming period Europe 2020 strategy Common Strategic Framework Partnership Agreement 20 Rural development policy: EAFRD Other ESI Funds Innovation, Environment and Climate Change as cross-cutting objectives Priority 1: Knowledge Transfer and Innovation: FA 1A: Fostering innovation, cooperation and the development of the knowledge base in rural areas; FA 1B: Strengthening the links between agriculture, food production and forestry and research and innovation; FA 1C: Fostering lifelong learning and vocational training in the agricultural and forestry sectors.
Приоритет 2: Жизнеспособност и конкурентоспособност на земеделските стопанства: ЦО 2A: Подобряване на икономическите резултати на всички земеделски стопанства и улесняване на преструктурирането и модернизирането на стопанствата; ЦО 2Б: Улесняване на навлизането в селскостопанския сектор на земеделски стопани с подходяща квалификация и на приемствеността между поколенията. 
Priority 2: Farm Viability and Competitiveness: FA 2A: Improving the economic performance of all farms and facilitating farm restructuring and modernisation; FA 2B: Facilitating the entry of adequately skilled farmers into the agricultural sector and generational renewal.
Приоритет 3: Организация на хранителната верига и управление на риска: ЦО 3A: Подобряване на конкурентоспособността на първичните производители чрез по-доброто им интегриране в селскостопанската и хранителната верига; ЦО 3Б: Подпомагане на превенцията и управлението на риска на стопанствата. 
Priority 3: Food Chain Organisation and Risk Management: FA 3A: Improving competitiveness of primary producers by better integrating them into the agri-food chain; FA 3B: Supporting farm risk prevention and management.
Приоритет 4: Възстановяване, опазване и укрепване на екосистемите: ЦО 4A: Възстановяване, опазване и укрепване на биологичното разнообразие; ЦО 4Б: Подобряване управлението на водите; ЦО 4В: Предотвратяване на ерозията на почвите и подобряване на управлението им. 
Priority 4: Restoring, Preserving and Enhancing Ecosystems: FA 4A: Restoring, preserving and enhancing biodiversity; FA 4B: Improving water management; FA 4C: Preventing soil erosion and improving soil management.
Приоритет 5: Устойчива на изменението на климата икономика с ефективно използване на ресурсите: ЦО 5A: Повишаване на ефективността при потреблението на вода в селското стопанство; ЦО 5Б: Повишаване на ефективността при потреблението на енергия в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост; ЦО 5В: Улесняване на доставките и използването на възобновяеми източници на енергия; ЦО 5Г: Намаляване на емисиите на парникови газове и амоняк от селското стопанство; ЦО 5Д: Стимулиране на съхраняването и поглъщането на въглерода в сектора на селското и горското стопанство. 
Priority 5: Resource-efficient, Climate-resilient Economy: FA 5A: Increasing efficiency in water use by agriculture; FA 5B: Increasing efficiency in energy use in agriculture and food processing; FA 5C: Facilitating the supply and use of renewable sources of energy; FA 5D: Reducing greenhouse gas and ammonia emissions from agriculture; FA 5E: Fostering carbon conservation and sequestration in agriculture and forestry.
Приоритет 6: Социално приобщаване и икономическо развитие: ЦО 6A: Улесняване на разнообразяването, създаването и развитието на малки предприятия, както и разкриването на работни места; ЦО 6Б: Стимулиране на местното развитие в селските райони; ЦО 6В: Подобряване на достъпа до информационни и комуникационни технологии (ИКТ), използването и качеството им в селските райони. 
Priority 6: Social Inclusion and Economic Development: FA 6A: Facilitating diversification, creation and development of small enterprises, as well as job creation; FA 6B: Fostering local development in rural areas; FA 6C: Enhancing the accessibility, use and quality of information and communication technologies (ICT) in rural areas.
Енергията от възобновяеми източници е обхваната в целева област 5В, която е свързана с „улесняване на доставките и използването на възобновяеми източници на енергия, на странични продукти, отпадъци и остатъци, и други нехранителни суровини за целите на биоикономиката“. 
Renewable energy is covered by focus area 5C, which refers to “facilitating the supply and use of renewable sources of energy, of by-products, wastes, residues and of other non-food raw material for purposes of the bio-economy”.
Това означава, че мерките по ЕЗФРСР, които подпомагат използването на енергия от възобновяеми източници, по принцип следва да бъдат причислени към целева област 5В. 
This means that EAFRD measures that support the deployment of renewable energy should, in principle, be attributed to focus area 5C.
В рамките на политиката за развитие на селските райони помощта за инвестиции за разпространение на енергията от възобновяеми източници се управлява съвместно от Комисията и държавите членки. 
Within the framework of rural development policy, investment support for renewable energy deployment is subject to shared management by the Commission and the Member States.
Програмите за развитие на селските райони (ПРСР) се изготвят от държавите членки и се одобряват от Комисията. 
Rural Development Programmes (RDPs) are drawn up by the Member States and approved by the Commission.
След това държавите членки избират проектите, към които да насочат финансирането, въз основа на представените програми. 
The Member States then select the projects to which funding is to be allocated, based on the programmes submitted. 21
Сметната палата проучи рамката за енергията от възобновяеми източници, като насочи вниманието си към начина, по който са интегрирани въпросите, свързани с развитието на селските райони. 
We examined the framework for renewable energy with a focus on how it had integrated rural development aspects.
Основният въпрос на одита е следният: „Спомага ли подкрепата от ЕЗФРСР за възобновяеми източници на енергия за разпространението на енергия от възобновяеми източници и устойчиво развитие на селските райони?“ 19. 
Our main audit question was: “Is EAFRD support for renewable energy facilitating renewable energy deployment and sustainable rural development?” 19.
Сметната палата анализира дали и по какъв начин инструментите на политиката за енергията от възобновяеми източници на равнището на ЕС и на държавите членки са подпомогнали активно развитието на селските райони. 
We assessed whether, and how, the instruments of renewable energy policy at EU and Member State level had actively supported rural development.
Биоенергията е от първостепенно значение за селските райони, където биомасата – например отпадъците от растителни култури, животинските и органичните отпадъци и дървесната биомаса – е леснодостъпна, но с нея са свързани някои екологични и социално-икономически рискове (точки 23—41). 
Bioenergy is of prime importance for rural areas where biomass, such as crops, animal and organic waste and wood biomass, are readily available, but certain environmental and socio-economic risks are associated with it (paragraphs 23 to 41).
Сметната палата също така проучи рамката на политика за развитие на селските райони и нейното прилагане на равнището на държавите членки, за да оцени дали подкрепата от ЕЗФРСР за енергия от възобновяеми източници действително е допринесла за устойчивото развитие на селските райони (точки 42—81). 
We also examined the rural development policy framework and its implementation at Member State level in order to assess whether EAFRD support for renewable energy actually contributed to sustainable rural development (paragraphs 42 to 81).
Като взима предвид работата на ОИСР в тази област23, Сметната палата прецени, че инвестициите в енергия от възобновяеми източници допринасят за устойчивото развитие на селските райони, ако предоставят една или повече от следните ползи: • ползи за околната среда, • диверсификация на доходите на земеделските стопани и собствениците на гори, • работни места и бизнес възможности във и за предприятията в селските райони, ОИСР, „Linking Renewable Energy to Rural Development“ („Обвързване на енергията от възобновяеми източници с развитието на селските райони“), OECD Publishing, 2012 г. (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en). 23 
Taking account of the OECD’s work in this area23, we considered that investments in renewable energy contribute to sustainable rural development if they provide one or more of the following benefits: • environmental benefits, • income diversification for farmers and forest holders, • jobs and business opportunities in and for rural enterprises, • new and better energy infrastructure and services in rural areas, • new sources of revenue to support key public services and infrastructure in rural areas.
Сметната палата извърши одита си от септември 2016 г. до май 2017 г., като събра одитни доказателства от следните източници. • Документни проверки и събеседвания със служители от четирите генерални дирекции на Европейската комисия: ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (AGRI), ГД „Енергетика“ (ENER), ГД „Околна среда“ (ENV) и ГД „Действия по климата“ (CLIMA). • Одитни посещения в пет държави членки: Австрия, България, Италия (Тоскана), Литва и Франция (Долна Нормандия). 
We carried out the audit between September 2016 and May 2017, collecting audit evidence from the following sources. • Documentary reviews and interviews with staff from four Directorates-General of the European Commission: DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Energy (ENER), DG Environment (ENV), and DG Climate Action (CLIMA). • Audit visits to five Member States: Bulgaria, France (Basse-Normandie), Italy (Tuscany), Lithuania and Austria.
Тези държави членки бяха избрани, защото за тях са отпуснати 53 % от планираните разходи за целева област 5В, а също и за да се осигури балансирано географско представяне. 
These Member States were selected because they cover 53 % of the planned expenditure for focus area 5C and in order and provide a balanced geographical spread.
Сметната палата извърши преглед на съответни пет ПРСР и други свързани документи и проведе разговори със служители на управляващите органи за развитие на селските райони в държавите членки, разплащателните агенции и министерствата на енергетиката. 
We reviewed the five relevant RDPs and other relevant documents, and interviewed staff of the Member States’ rural development managing authorities, paying agencies and energy ministries.
Одиторите посетиха на място 29 проекта за възобновяема енергия от програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г. и проведоха интервюта с ръководителите на проектите (вж. приложение II. Това представляват предимно проекти за инвестиции в съоръжения за енергия от възобновяеми източници, но имаше и редица подпомагащи проекти, например за горско управление или инвестиции в съоръжения за производство на дървесни стърготини или пелети. • Кратка анкета сред шест държави членки (Ирландия, Люксембург, Нидерландия, Полша, Румъния и Словения), в които за целева област 5В е отпусната само малка част от финансирането от ЕЗФРСР или изобщо не е отпуснато финансиране. 
We visited 29 renewable energy projects from the 2007-2013 and the 2014-2020 programming periods on the spot and interviewed the project managers (see Annex II); the projects we visited were mainly investments in renewable energy installations, but they also included a number of supporting projects: for example, forest management projects, or investments in wood chip or pellet production facilities. • A brief survey of six Member States (Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Poland, Romania and Slovenia) that had allocated only a small amount of EAFRD funding, or none at all, to focus area 5C.
Целта на Сметната палата е да установи причините за това. • Консултативни срещи със съответните заинтересовани страни, включително Европейската асоциация по биомаса (AEBIOM) и BirdLife с цел да се обсъдят потенциалните ползи и рискове за устойчивостта на биоенергията. 
Our aim here was to find out why this had been the case. • Consultation meetings with relevant stakeholders, including the European Biomass Association (AEBIOM) and BirdLife, to discuss the potential benefits and sustainability risks of bioenergy.
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ Рамката на политика на ЕС за енергията от възобновяеми източници следва да използва по-добре възможностите за разпространение на енергия от възобновяеми източници в селските райони, като същевременно се намалят свързаните с това рискове 23. 
23 OBSERVATIONS The EU’s renewable energy policy framework could better exploit the opportunities of renewable energy deployment in rural areas whilst mitigating the risks related to it 23.
В настоящия раздел Сметната палата разглежда въпроса дали рамката на политика за енергията от възобновяеми източници насърчава потенциалните ползи, предоставяни от тази енергия в селските райони, намалявайки същевременно съпътстващите екологични и социално-икономически рискове. 
In this section we examine whether the renewable energy policy framework encourages the potential benefits offered by renewable energy in rural areas, whilst mitigating the associated environmental and socio-economic risks.
Сметната палата се съсредоточи върху конкретния случай с биоенергията, тъй като тя представлява енергия от възобновяеми източници, която е най-тясно свързана със селските райони. 
We focused on the particular case of bioenergy, since bioenergy is the renewable energy most evidently connected with rural areas.
Не са използвани в достатъчна степен възможностите на енергията от възобновяеми източници за развитието на селските райони Проучванията показват потенциалното положително въздействие на енергията от възобновяеми източници върху развитието на селските райони... 
The opportunities of renewable energy for rural development have not been sufficiently exploited Studies show the potentially positive effects of renewable energy on rural development ...
Редица проучвания показват, че проектите за енергия от възобновяеми източници може да се развиват в полза на местните интереси и устойчивото развитие на селските райони24. 
Several studies indicate that renewable energy projects can be developed to the advantage of local interests and sustainable rural development24.
Например енергията от възобновяеми източници може да създава преки ОИСР, „Linking Renewable Energy to Rural Development“ („Обвързване на енергията от възобновяеми източници с развитието на селските райони“), OECD Publishing, 2012 г. (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en). 
Some studies reported innovations (e.g. the development OECD, “Linking Renewable Energy to Rural Development”, OECD Publishing, 2012, (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en).
Съживяване на местната икономика чрез въвеждане на енергия от възобновяеми източници: добри практики и проучвания на конкретни случаи (REvLOCAL) за IEA-RETD (Международна агенция по енергетика – Платформа за внедряване на технологии за енергия от възобновяеми източници) (http://iea-retd.org/archives/publications/revlocal). 
Revitalisation of local economy by development of renewable energy: good practices and case studies (REvLOCAL) for the IEA-RETD (International Energy Agency – Renewable Energy Technology Deployment platform) (http://iea-retd.org/archives/publications/revlocal).
AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. и др., „Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society“ („Въздействие на енергията от възобновяеми източници върху европейските земеделски стопани – създаване на ползи за земеделските стопани и за обществото“). 
AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. et al., ‘Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society’.
Окончателен доклад на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ на Европейската комисия, 5.12.2011 г. (https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/renewable-energy-impacts_en). 
Final Report for the European Commission Directorate-General Agriculture and Rural Development, 5.12.2011 (https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/renewable-energy-impacts_en).
В някои проучвания се съобщава за иновации (например разработване на нови продукти, практики и политики) в селските райони с инсталации за енергия от възобновяеми източници. 
24 24 of new products, practices and policies) in rural areas with renewable energy installations.
Енергията от възобновяеми източници може да бъде нов източник на приходи за земеделските стопани или собствениците на гори, но също така и за собствениците на земя или за местните органи. 
Renewable energy can be a new source of revenue for farmers or forest owners, but also for land owners or local authorities.