natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Борба с киберпрестъпността o Много държави членки не са дали определение за електронни доказателства в националните си законодателства53 (вж. също точка 22). o В настоящото рамково решение относно измамите с непарични платежни средства не са включени изрично инструментите за нефизически плащания като виртуалните валути, електронните пари и мобилните пари и не са обхванати действия като фишинг, скиминг и притежаване и споделяне на информация за платеца54. o В Директивата относно атаките срещу информационните системи не се разглежда пряко незаконното придобиване на данни отвътре (например кибершпионаж), което води до предизвикателства за правоприлагането55. o След решението на Съда на Европейския съюз относно запазването на данни56 разликите в прилагането на правната рамка между държавите членки затрудниха правоприлагането, което може да доведе до загуба на насочваща информация във връзка с разследвания и да засегне ефективното наказателно преследване на престъпните дейности онлайн57. 
Fighting cybercrime o Many Member States have not defined e-evidence in their national legislation53 (see also paragraph 22). o The current framework decision on non-cash payment fraud does not explicitly include non-physical payment instruments such as virtual currencies, e-money and mobile money, nor does it cover such acts as phishing, skimming and the possession and sharing of payer information54. o The Directive on Attacks against Information Systems does not directly address illegal data acquisition from the inside (e.g. cyberespionage), leading to challenges for law enforcement55. o In the wake of the Court of Justice of the European Union judgment on data retention56, differences in the application of the legal framework among Member States has impeded law enforcement, potentially resulting in the loss of investigative leads and impairing effective prosecution of online criminal activity57.
35 Прилагането на някои аспекти на законодателството остава доброволно както за националните органи, така и за частните оператори. 
35 Applying some aspects of legislation remains voluntary both for national authorities and private operators.
Например в рамките на групата за сътрудничество оценката на националните стратегии относно сигурността на мрежите и информационните системи и на ефективността на ЕРИКС се извършва на доброволна основа. 
For example, within the framework of the Cooperation Group, evaluating the national strategies on the security of network and information systems and the effectiveness of CSIRTs is voluntary.
сертифициране в Акта за киберсигурността прилагането на сертифициране за продукти и услуги на ИКТ също ще бъде на доброволен принцип. 
Also, under the proposed certification scheme in the Cybersecurity Act, the application of certification for ICT products and services will be voluntary.
36 В ЕС киберсигурността е прерогатив на държавите членки. 
36 In the EU, cybersecurity is a prerogative of the Member States.
Въпреки това ЕС играе важна роля при създаването на условия за подобряване на капацитета на неговите държави членки и за тяхната съвместна работа и за създаване на доверие. 
Despite this, the EU has a critical role to play in creating the conditions for its Member States’ capacities to improve, and for them to work together and generate trust.
Въпреки големите различия между държавите членки по отношение на капацитета и ангажираността58, предоставянето на чувствителна информация (за националната сигурност) ще остане доброволно. 
Yet given the wide differences among the Member States in terms of capacity and engagement58, the provision of sensitive (national security) information will remain voluntary.
37 Непоследователното транспониране на правото на ЕС между държавите членки може да доведе до правна и оперативна несъгласуваност и възпрепятства достигането на пълния потенциал на законодателството. 
37 The inconsistent transposition of EU law among Member States can result in legal and operational incoherence, and prevents legislation from reaching its full potential.
Например държавите членки имат различни тълкувания на начина, по който следва да се прилага контролът на износа на изделия с двойна употреба59, в резултат на което някои установени в ЕС дружества могат да изнасят технологии и услуги, които могат да се използват за кибернаблюдение и нарушения на правата на човека чрез цензура или прихващане. 
For example, Member States have differing interpretations of how dual-use export controls should be applied59, with the result that some EU-based companies may be exporting technologies and services that can be used for cyber-surveillance and human rights violations through censorship or interception.
Европейският парламент изрази загриженост във връзка с това60. 
The European Parliament has expressed concern about this 60.
38 Освен това за защитата на неприкосновеността на личния живот и свободата на изразяване на мнение е необходим подходящ законодателен отговор, така че да се постигне необходимият баланс между защитата на основните ценности и постигането на неотложните приоритети на ЕС в областта на сигурността. 
38 In addition, protecting privacy and the freedom of expression calls for a tailored legislative response in order to strike the necessary balance between protecting fundamental values and achieving the EU’s security imperatives.
Например как да гарантираме криптиране от край до край, като същевременно намерим най-добрия начин да подпомогнем правоприлагането? 
For example, how do we ensure end-to-end encryption while finding the best way to support law enforcement?
Или как можем да постигнем целите на ОРЗД, като същевременно разберем последиците от него за публично достъпната информация по отношение на регистраторите на имена на домейни и притежателите на блокове от IP адреси? 
Or how might we meet the aims of the GDPR while understanding its implications on publicly available information on registrants of domain names and holders of blocks of IP addresses?
И по какъв начин това може да се отрази неблагоприятно върху разследванията на правоприлагащите органи61? 
And how this can adversely affect law enforcement investigations 61?
39 Само по себе си законодателството не гарантира устойчивост. 
39 Legislation alone does not guarantee resilience.
Въпреки че целта на Директивата за МИС е да се постигне високо ниво на сигурност в ЕС, тя е изрично насочена към постигането на минимална, а не максимална хармонизация62. 
While the NIS Directive’s objective is to achieve a high level of security across the EU, it explicitly focuses on achieving minimum, not maximum, harmonisation62.
С развитието на киберсредата ще продължат да се появяват пропуски. 23 
Gaps will continue to emerge as the cyber-landscape evolves. 20
24 Елементи за размисъл – рамка на политиката - Какви важни стъпки са необходими, за да се предизвика преход от страна на създателите на политиките и законодателите към по-силна култура на изпълнение в областта на киберсигурността, включително определяне на общата устойчивост? - По какъв начин научните изследвания могат да допринесат по-ефективно за генерирането на необходимите данни и статистика, позволяващи значима оценка? - По какъв начин законодателните процеси в ЕС могат да бъдат адаптирани, за да станат по-гъвкави и да вземат под внимание в по-голяма степен скоростта на развитие на технологиите и заплахите? - Как практиката за разработване на количествени показатели (показатели, цели) в цикъла на политиката на ЕС може да бъде адаптирана, подсилена и възпроизведена в областта на киберсигурността като цяло? - Какво може да научи една национална одитна служба от подходите на другите одитни институции към одитирането на политиките и мерките за киберсигурност? - Кои несъответствия в транспонирането и прилагането на правната рамка на ЕС възпрепятстват един по-ефективен отговор на пропуските в киберсигурността и киберпрестъпността и как те могат да се коригират най-добре от държавите членки и институциите на ЕС? - Колко ефективен е контролът на ЕС на износа на кибер стоки и услуги при предотвратяването на нарушения на правата на човека извън ЕС? 
21 Reflection points – policy framework - What critical steps are needed to prompt a shift by policy-makers and legislators alike towards a stronger performance culture in cybersecurity, including defining overall resilience? - How can research better contribute to generating the necessary data and statistics to enable meaningful evaluation? - In what ways can the EU’s legislative processes be adapted to be more flexible and take better account of the speed of technological and threat developments? - How can the practice of developing metrics (indicators, targets) in the EU Policy Cycle be adapted, scaled-up and replicated for the cybersecurity domain as a whole? - What can national audit offices learn from each other’s approaches to auditing cybersecurity policies and measures? - Which inconsistencies in the transposition and implementation of the EU legal framework are undermining a more effective response to cybersecurity gaps and cybercrime, and how could this be best addressed by Member States and EU i ns ti tuti ons ? - How effective are EU export controls on cyber goods and services in preventing human rights abuses outside the EU?
Финансиране и разходи 40 ЕС си е поставил за цел да се превърне в най-безопасната онлайн среда в света. 
Funding and spending 40 The EU has its sights set on becoming the world’s safest online environment.
За осъществяването на тази амбиция са необходими значителни усилия от всички заинтересовани страни, включително стабилна и добре управлявана финансова основа. 
Achieving this ambition requires significant efforts from all stakeholders, including a sound and well-managed financial footing.
Предизвикателство 3: Постигане на съответствие между равнището на инвестициите и целите Увеличаване на инвестициите 41 Общият размер на световните разходи за киберсигурност като процент от БВП се оценява на около 0,1 %. 
Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment 41 Total global cybersecurity spending as a percentage of GDP is estimated to be about 0.1 %.
В Съединените щати63 този процент достига до около 0,35 % (включително частния сектор). 
In the United States 63, this rises to about 0.35 % (including the private sector).
Като процент от БВП разходите на федералното правителство на САЩ възлизат на около 0,1 % или около 21 млрд. щатски долара, предвидени в бюджета за 2019 г.64 42 В сравнение с това разходите в ЕС са ниски, фрагментирани и често не са подкрепени със съгласувани правителствени програми. 
As a percentage of GDP, US federal government spending is around 0.1 %, or around $21 billion budgeted for 201964. 42 Spending in the EU has been low by comparison, fragmented and often not backed by concerted government-led programmes.
Въпреки че трудно се намират данни, е изчислено, че публичните разходи на ЕС за киберсигурност варират между един и два милиарда евро годишно65. 
Figures are hard to come by, but EU public spending on cybersecurity is estimated to range between one and two billion euros per year65.
Разходите на някои държави членки като процент от БВП са в размер на една десета от равнищата в САЩ или дори по-ниски66. 
Some Member States’ spending as a percentage of GDP is one-tenth of US levels, or even lower66.
Необходимо е ЕС и неговите държави членки да разберат колко инвестират колективно, за да знаят кои пропуски да отстранят. 
The EU and its Member States need to know how much they are investing collectively to know which gaps to close.
43 Трудно е да се придобие цялостна представа при липсата на ясни данни поради комплексния характер на киберсигурността и тъй като често не може да се направи разлика между общите разходи в областта на ИТ и тези за киберсигурност67. 
43 It is difficult to form a comprehensive picture in the absence of clear data owing to cybersecurity’s cross-cutting nature and because cybersecurity and general IT spending are often indistinguishable67.
Анкетата на ЕСП потвърди, че е трудно да се получат надеждни статистически данни за разходите както в публичния, така и в частния сектор. 
Our survey has confirmed that it is difficult to obtain reliable statistics on spending in both the public and private sectors.
Три четвърти от националните одитни институции съобщиха, че липсва централизиран преглед на свързаните с киберпространството държавни разходи, а нито една държава членка не задължава публичните субекти да докладват разходите за киберсигурност отделно в своите финансови планове. 
Three-quarters of the national audit offices reported having no centralised overview of cyber-related government spending, and not one Member State obliged public entities to report cybersecurity expenditure separately in their financial plans.
44 Увеличаването на публичните и частните инвестиции в европейските предприятия в областта на киберсигурността е особено трудно. 
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge.
Често се предоставя публичен капитал за началните етапи, но той е по-малък за етапите на 25 
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68.
Въпреки че съществуват многобройни инициативи на ЕС за финансиране, те не се използват главно поради бюрокрация69. 
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69.
Като цяло предприятията в областта на киберсигурността в ЕС изостават в сравнение с техните международни партньори: броят им е по-малък, а средният размер на привлеченото от тях финансиране е значително по-нисък70. 
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70.
Ето защо гарантирането на ефективно насочване и финансирането на стартиращи предприятия е изключително важно за постигането на целите на цифровата политика на ЕС. 
Ensuring effective targeting and funding of start-ups is therefore crucial to achieving the EU’s digital policy objectives. 22
Увеличаване на въздействието 45 Преодоляването на недостига на инвестиции в киберсигурност трябва да даде полезни резултати. 
Scaling up impact 45 Closing the cyber investment gap needs to yield useful outcomes.
Например въпреки силните страни на сектора на ЕС за научни изследвания и иновации, резултатите не са достатъчно патентовани, комерсиализирани или мащабно увеличени, за да спомогнат за укрепване на устойчивостта, конкурентоспособността и цифровата автономност71. 
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71.
Това важи в особена степен в сравнение с конкурентите на ЕС в световен мащаб. 
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors.
Недостигът на правилно използвани резултати се дължи на набор от фактори72, включително: o липсата на последователна транснационална стратегия за увеличаване на мащаба на подхода, за да се отговори на по-широките цифрови нужди на ЕС за конкурентоспособност и по-голяма автономност; o продължителността на цикъла на веригата на стойността, което означава, че инструментите скоро престават да бъдат актуални; o липсата на устойчивост, тъй като обикновено проектите приключват с разпускане на екипа на проекта и прекратяване на подкрепата, включително актуализации и решения за коригиране. 
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions.
46 Предложението на Комисията за създаване на мрежа от центрове за компетентност в сферата на киберсигурността и център за изследователски експертни познания е опит да се преодолее разпокъсаността на изследванията в областта на киберсигурността и да се стимулират мащабните инвестиции73. 
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73.
На територията на ЕС има общо 665 експертни центъра. 26 
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU.
Предизвикателство 4: Ясна представа за бюджетните разходи на ЕС 47 Централизираната представа за разходите е важна за прозрачността и по-добрата координация. 
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination.
Вместо това на равнището на ЕС разходите за киберсигурност се покриват от общия бюджет на ЕС и от съфинансиране от държавите членки. 
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding.
Анализът на ЕСП показва сложна структура от най-малко десет различни инструмента в рамките на общия бюджет на ЕС, но без ясна представа за това кои средства къде отиват (вж. приложение 2). 
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II).
49 Ето защо създаването на ясна представа за разходите за тема, която обхваща много области на политиката, е огромно предизвикателство. 
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge.
Разходните програми се управляват от различни части на Комисията, всяка от които има собствени цели, правила и графици. 
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables.
Ситуацията се усложнява още повече, когато се отчете съфинансирането на държавите членки, например по линия на фонд „Вътрешна сигурност“ (Полиция)74. 
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23
Комисията е изразходвала най-малко 1,4 млрд. евро за прилагане на стратегията75, като най-голям дял е разпределен за „Хоризонт 2020“76 („Х 2020“). 
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’).
Финансирането на „Х 2020“ се насочва главно чрез програма „Обществени предизвикателства – сигурни общества“ и проекти по целта „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“77. 
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77.
До септември 2018 г. ЕСП установи 279 договорени проекта във връзка с киберсигурността с общо финансиране от ЕС в размер на 786 млн. евро78. 
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78.
На фигура 5 е показана типологията на тези проекти въз основа на този анализ. 
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis.
Фигура 5 – Договорени проекти в областта на киберсигурността по линия на „Х 2020“ (в млн. евро) 28 Източник: ЕСП. 
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA.
51 През 2016 г. е създадено договорно публично-частно партньорство (ДПЧП), за да се стимулира европейският сектор на киберсигурността. 
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry.
Целта му е 450 млн. евро от програмата „Х 2020“ да бъдат насочени към ДПЧП и до 2020 г. да бъдат привлечени още 1,8 млрд. евро от частния сектор. 
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020.
През 18-месечния период до 31 декември 2017 г. 67,5 млн. евро са насочени от „Х 2020“ към ДПЧП, а частният сектор е инвестирал 1 млрд. евро79. 
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79.
52 Борбата срещу киберпрестъпността се подпомага и от фонд „Вътрешна сигурност“ – Полиция (ФВС-П). 
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P).
ФВС-П подпомага проучвания, експертни срещи и комуникационни дейности; между 2014 г. и 2017 г. те възлизат на близо 62 млн. евро. 
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017.
Държавите членки също така могат да получават безвъзмездна финансова помощ със споделено управление за оборудване, обучение, научни изследвания и събиране на данни. 
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management.
Деветнадесет държави членки са получили тази безвъзмездна финансова помощ в размер на 42 млн. евро. 
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million.
53 Средствата за подпомагане на съдебното сътрудничество и функционирането на договорите за правна взаимопомощ със специален акцент върху обмена на електронни данни и финансова информация възлизат на 9 млн. евро по програма „Правосъдие“, управлявана от ГД „Правосъдие и потребители“. 
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST.
54 В Директивата за МИС изрично е посочено, че ЕРИКС следва да разполагат с достатъчни ресурси, за да изпълняват ефективно задачите си80. 
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80.
Между 2016 г. и 2018 г. от Механизма за свързване на Европа годишно са предоставяни 13 млн. евро, за които държавите членки са могли да кандидатстват, за да подпомогнат изпълнението на изискванията на директивата. 
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements.
Няма проучване за определяне на действителния размер на необходимите финансови средства, които ще позволят на мрежата на ЕРИКС и на групата за сътрудничество да окажат въздействие. 
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact.
55 Оперативните разходи на няколко агенции са били специално насочени към киберсигурността и дейностите на киберпрестъпността. 
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities.
От наличната публична информация обаче е трудно да се получат точни данни. 
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information.
56 Конвенцията от Будапеща (вж. точка 12) е в основата на външните разходи на ЕС в областта на киберсигурността. 
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending.
През периода 2014–2018 г. ЕС е изразходвал около 50 млн. евро за укрепване на киберсигурността извън своите граници. 
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period.
Почти половината от тези средства са предоставени чрез Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, като целта на един основен проект – GLACY+ на стойност 13,5 млн. евро – е да се укрепи световният капацитет за разработване и прилагане на законодателство в областта на киберпрестъпността и да се засили международното сътрудничество81. 
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81.