natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Тя обаче не е успяла да се обоснове защо това конкретно равнище на ликвидния буфер се счита за оптимално и се е позовала на предходен опит от други програми. 
However, the Commission could not justify why this specific level for the liquidity buffer and referred to past experience from other programmes.
При отразяването на ефекта от структурните реформи в макроикономическите прогнози Комисията е използвала субективна преценка, която не е документирана. 
When incorporating the impact of structural reforms in the macroeconomic projections, the Commission relied on the judgemental input, which was not documented.
Освен това поради самостоятелното третиране на фискалните и макроикономическите прогнози не беше възможно да се провери как Комисията е дефинирала и е определила количествено въздействието на фискалните политики върху макроикономическите прогнози. 
Further, because of the separated treatment of fiscal and macroeconomic projections, it was not possible to verify how the Commission defined and quantified the impact of fiscal policies on the macroeconomic projections.
Точност и корекции 52. 
Accuracy and adjustments 52.
Особено в първата програма сериозността на кризата е подценена значително в прогнозата на Комисията (вж. приложение VI). 
Especially in the first programme, the Commission’s forecast significantly underestimated the depth of the crisis (see Annex VI).
Това се дължи основно на подценяването на спада при частното потребление и инвестициите. 
This was caused mainly by underestimating the drop in private consumption and investment.
Общата прецизност на макроикономическата прогноза на Комисията като цяло е сходна с тези на други организации39 и отчасти е повлияна от грешки в докладването на 38 39 42 Например оценката на нуждите от финансиране на публичните предприятия, използването на данни на начислена основа, а не на действителните нужди от касови средства, условията за пазарно финансиране и равнището на корекцията на съотношението „наличности—потоци“. 
However, the overall precision of the Commission’s macroeconomic forecast was generally similar to those of other organisations39 and was partially influenced by the misreporting of statistical data for the pre-programme period by the Greek authorities.
За 2010 г. и 2011 г. в първоначалната прогноза на Комисията салдото на сектор „Държавно управление“ е подценено за разлика от периода 2012—2013 г. 
For 2010 and 2011 the Commission’s initial forecast underestimated the general government balance, as opposed to 2012-2013.
Дефинирано по отношение на касовата позиция, изчислението на недостига на финансиране е оставило на Гърция съвсем малка възможност за маневри по отношение на ликвидния буфер. 
The funding gap calculations left Greece with very little room for manoeuvre as regards the liquidity buffer, defined in terms of cash position.
Средно той е намалял през последния програмен период, но без основание. 
On average, it decreased during the programming period, but without justification.
В края на първото тримесечие на 2014 г. е било предвидено буферът да бъде нулев. 
The buffer was even projected to be zero at the end of the first quarter of 2014.
Средната касова позиция от 3 млрд. евро е представлявала първични разходи за едва 11 дни. 
The average cash position of 3 billion euros represented only 11 days of primary spending.
Увеличаването на ликвидния буфер обаче е щяло да наложи корекции в общото финансиране на програмата или въвеждане на допълнителни фискални мерки в програмата. 
Increasing the liquidity buffer would, however, necessitate adjusting the overall funding of the programme or introducing further fiscal measures in the programme.
Предвид ограничения ликвиден буфер и влошаващото се фискално положение Гърция си е осигурила краткосрочен заем, като е емитирала съкровищни бонове или е отложила плащания и е увеличила просрочените си задължения. 
Given the limited liquidity buffer and the deteriorating fiscal situation, Greece borrowed on a short-term by issuing T-Bills or delaying payments and increasing arrears.
Размерът на съкровищните бонове, които е трябвало да бъдат емитирани, се различава значително в изчисленията на недостига от финансиране и е използван като основната променлива за нанасяне на корекции с цел да се запази финансирането на гръцката икономика. 
The amount of T-Bills to be issued varied significantly between the funding gap calculations and served as the main adjusting variable to keep the financing of the Greek economy on track.
ЧАСТ II — РАЗРАБОТВАНЕ И ОСЪЩЕСТВЯВАНЕ НА РЕФОРМИТЕ 55. 
PART II - DESIGN AND IMPLEMENTATION OF THE REFORMS 55.
Финансовата подкрепа, отпусната по трите програми за икономически реформи на Гърция, е зависела от осъществяването на реформите, свързани с трите цели на програмите, т.е. фискални, финансови и свързани с растежа. 
Financial support disbursed under the three Economic Adjustment Programmes for Greece was conditional upon the implementation of reforms linked to the three programme objectives, i.e. fiscal, financial and growth-related.
Конкретното разработване и обхватът на реформите са се променили в хода на изпълнение на програмите, но от самото начало са много широкообхватни. 
The specific design and scope of reforms has evolved throughout the programmes, but has been very broad from the outset.
Програмите са обхващали практически всички функции на гръцката държава, като в някои случаи са изисквали дълбоки структурни промени. 
The programmes covered virtually all functions of the Greek state, in some cases requiring deep structural changes.
Представеният в настоящия раздел от доклада анализ на Сметната палата обхваща извадка от политики и акцентира върху онези от тях с най-голямо въздействие по отношение на постигането на целите на програмата. 
Our analysis, as presented in this section of the report, covered a sample of policies and focused on those with the greatest impact in terms of achieving the programme’s objectives.
Тази част включва специални раздели върху данъчното облагане, публичната администрация, финансовия сектор и реформите на пазара на труда, докато други сфери на политиката, обхванати от одита на Сметната палата, са разгледани в части I и III (вж. фигура 4).40 Фигура 4 — Одитирани области на политика 44 Фискална устойчивост • Данъчно облагане • Реформа на публичната администрация • Пенсионна реформа1 Финансова стабилност • Реформи във финансовия сектор: • Преструктуриране и рекапитализация на сектора • Управление и качество на активите Увеличаване на растежа • Реформи на пазара на труда • Улесняване на износа1 • Регулирани професии1 1 Източник: ЕСП. 
This part includes dedicated sections on taxation, public administration, financial sector and labour market reforms, while other policy-fields covered by our audit work contributed to the analysis in Parts I and III (see Figure 4).
Резултати от анализа, взети предвид при цялостните констатации (части I и III) 57. 
40 Figure 4 - Audited policy fields 1 Results of the analysis considered in the cross-policy findings (parts I and III) Source: ECA.
За всяка една от областите на политика одитната дейност на Сметната палата обхвана следните аспекти: - разработване на условията на политиката (обосновка и аналитична информация за мерките, целесъобразност, специфичност и срокове); и - изпълнение и резултати (изпълнение на условията на политиката и напредък при осъществяването на реформите в конкретните области, за които се прилагат условията на програмата). 
For each of the policy areas, our audit work covered the following aspects: - the design of policy conditions (justification and analytical background of the measures, appropriateness, specificity and timing); and - implementation and results (compliance with policy conditions and the progress of reforms in the specific areas subject to the programme’s conditions).
За разлика от това, по-широкото въздействие на реформите (по отношение на растежа, фискалната устойчивост и финансовата стабилност) се разглежда в част III от доклада, за да се направи 40 Други ключови области на реформите, които не са обхванати от анализа на Сметната палата, са здравната система, образованието, съдебната система и промишлеността. разграничение от резултатите от специфичните условия, които са представени в следващите раздели от част II. 
By contrast, the broader impacts of the reforms (in terms of growth, fiscal sustainability and financial stability) are discussed in Part III of the report to distinguish from the results of the specific conditions which are presented in the following sections of Part II.
Данъчно облагане 58. 
Taxation 58.
Устойчивото подобрение на бюджетното салдо на Гърция и повишаването на растежа са сред основните цели и на трите програми за икономически реформи. 
Sustainable improvement of the Greek fiscal balance and boosting growth were among the main objectives of all three Economic Adjustment Programmes.
Тези средносрочни цели се споделят и от МВФ. 
These medium-term objectives were also shared by the IMF.
За да бъдат постигнати тези цели, в програмата са включени условия, които имат за цел да повишат данъчните приходи и да направят данъчната администрация по-ефективна при събирането на данъци (т.е. „реформи за повишаване на капацитета на правителството за събиране на приходи“). 
To achieve them, the programme included conditions aiming to increase tax revenue and make tax administration more effective at collecting taxes (i.e. ‘reforms to enhance the government’s revenue-raising capacity’).
В своята одитна дейност Сметната палата акцентира върху промените в данъчната система (включително осигурителните вноски) и върху реформите в публичната администрация за подобряване на събираемостта на данъчните приходи. 
In our audit work we focused on the changes in taxation system (including social contributions) and on reforms of the public administration to improve the collection of tax revenues.
Разработване на условията — данъчни политики Съчетание и стабилност на данъчните мерки 59. 
Conditionality design - tax policies Mix and stability of tax measures 59.
В общите политически препоръки относно фискалната консолидация (напр. ОИСР) и в оценките на данъчната система преди кризата е отразено, че измежду данъчните мерки следва да бъде даден приоритет на мерките относно данъците върху потреблението (непреките данъци) и на разширяването на данъчната основа поради тяхното по-малко отрицателно въздействие върху икономическия растеж. 
General policy recommendations on fiscal consolidations (e.g. OECD) and pre-crisis assessments of the tax system in Greece considered that measures regarding taxes on consumption (indirect taxes) and broadening tax bases should be prioritised among tax measures due to their lower negative impact on economic growth.
В противоречие с тези оценки, по време на първата програма е даден приоритет на увеличаването на данъчните ставки и на временните данъци за сметка на разширяването на данъчната основа поради очаквания бърз принос за изпълнението на краткосрочните фискални цели. 
Contrary to these assessments, raising tax rates and temporary taxes had priority over broadening tax bases during the first programme due to their expected quick contribution to meeting the short-term fiscal targets. 41
Мерките за разширяване на данъчната основа са част главно от втората и третата програма, като някои от тях са наложили значителни реформи на данъчните кодекси. 
Measures to broaden tax bases were mostly part of the second and third programmes and some of them necessitated considerable reforms of the tax codes.
Както е предвидено, увеличението на данъчните приходи по време на първите две програми разчита главно на непрякото данъчно облагане (по-конкретно са увеличени ставките на непреките данъци и е въведен периодичен широкообхватен данък върху 45 
The increases in tax revenue during the first two programmes mainly relied on indirect taxation as foreseen (in particular, indirect tax rates were increased and a recurrent broad-base property tax was introduced).
Увеличението на някои непреки данъчни ставки (напр. данъци за енергия и за замърсяване) е подложило на допълнителен натиск производствените разходи на предприятията. 
However, certain indirect rate hikes (e.g. energy/pollution taxes) put additional pressure on the production costs of businesses.
Условията на програмите са довели до голяма нестабилност на данъчната политика, която е засегнала всички основни видове данъци, като дори посоката на промените не е останала стабилна (например в първата програма се насърчава единно данъчно третиране на източниците на доходи на физическите лица, докато във втората се наблюдава обратното; вж. приложение IV, част Б). 
The programmes’ conditions led to considerable instability in tax policy which affected all main types of taxes and not even the direction of the changes remained stable (for example the first programme advocated unified tax treatment of personal income sources, while the second programme moved in the opposite direction; see Annex IV, part B).
До известна степен нестабилността е била породена от проблеми с административния капацитет в областта на разработването на данъчната политика и от слабо изпълнение, както Комисията призна, което е наложило чести корекции в условията на програмите. 
To some extent, the instability was due to problems with administrative capacity in the area of tax policy design and weak implementation as acknowledged by the Commission, which necessitated frequent adjustments to the programme conditions.
При първата програма нестабилността е бил породена и от стремежа към специални и неотложни данъчни мерки, за да бъдат постигнати целите за дефицита. 
Under the first programme, the instability was also driven by the quest for ad hoc and urgent tax measures to meet deficit targets.
Липсата на първоначална стратегия на Комисията относно данъчните политики и липсващите данни (вж. приложение IV, част A) също е допринесла за този проблем, макар че в хода на програмата подобрението е видимо. 
The lack of an initial Commission’s strategy on tax policies and data gaps (see Annex IV, part A) also contributed to the problem, although improvement was visible throughout the duration of the programmes.
Обосновката на условията по отношение на данъчната политика не е била редовно документирана41. 
The justification of tax policy conditions was not systematically documented41.
Значителните увеличения на ставките на ДДС и на акцизите от 2010 г. се обосновават с необходимостта от фискална консолидация и са договорени с органите, но не са проучени последиците от алтернативни данъчни мерки, като например широкообхватния периодичен данък върху жилищното имущество42, който е въведен през 2011 г. като част от допълнителен фискален план. 
The important VAT and excise duties rate increases of 2010 were justified based on the need for fiscal consolidation and agreed with the authorities but there was no study of the consequences of alternative tax measures, such as a broad recurrent residential property tax42, which was introduced in 2011 as part of an additional fiscal plan.
Документирането на 41 46 42 Според ОИСР този данък нанася в най-малка степен вреди на растежа. 
The documentation at the design stage improved over time, based on better data from the relevant authorities 41 42 42 The OECD considered this tax as the least harmful to growth.
Например не е обосновано следното условие: „Правителството прави промени в законодателството с цел смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и придобиванията, като например непрехвърлянето на натрупани загуби заедно с дружеството и сложното изчисление на „прекомерна полза“ (член 11 от Закон 3522/2006) при прехвърляне на еднолични дружества с ограничена отговорност“. (Първа програма, май 2010 г.). 
For example, the following condition was not justified: ‘Government changes legislation to mitigate tax obstacles to mergers and acquisitions such as the non-transfer of accumulated losses, together with the company and the complex computation of ‘excessive benefit’ (Law 3522/2006, Article 11) in the transfer of private limited companies.’ (first programme, May 2010).
етапа на проектиране се е подобрило с времето въз основа на по-добрите данни от съответните органи (напр. моделирането на реформите при данъците върху доходите на физическите лица по време на втората програма и увеличението на ставките на ДДС по време на третата програма). 
(e.g. modelling of personal income tax reforms during the second programme and of VAT rate hikes of the third programme). Conditionality design - tax enforcement 63.
Няколко международни институции (МВФ, ОИСР и Комисията) са сигнализирали за сериозните проблеми със спазването на данъчното законодателство в Гърция в периода преди кризата. 
Several international institutions (IMF, OECD, and Commission) flagged the considerable problems with tax compliance in Greece in the pre-crisis period.
Резултатите от първата програма в областта на прилагането на данъчното законодателство са слаби43 и могат да се обяснят с три общи типа проблеми: (i) на условията е бил даден ограничен приоритет и те не са били нито ясно посочени, нито достатъчно солидни (вж. каре 5); (ii) изпълнението на плановете на органите за борба с укриването на данъци е било слабо; и (iii) мониторингът на Комисията не е бил основан на достатъчно данни и критерии (вж. част I). 
The first programme’s results in the area of tax enforcement were weak43 and can be attributed to three broad types of problem: (i) the conditions were given limited priority, and were neither clearly specified, nor sufficiently sound (see Box 5); (ii) the implementation of the authorities’ own anti-evasion plans was weak; and (iii) the Commission’s monitoring was based on insufficient data and criteria (see Part I).
47 Каре 5 — Примери за проблеми при разработването на мерките за прилагане на данъчното законодателство Късно включване в програмите В условията за първата програма се дава ограничен приоритет на конкретни мерки за борба с укриването на данъци. 
43 Box 5 - Examples of problems in the design of tax enforcement measures Late inclusion in the programmes The conditions for the first programme gave limited priority to specific anti-evasion measures.
Редица ключови мерки са включени едва във втората програма (унифициране на идентификационните номера на данъкоплатците, въвеждане на информационна система за свързване на всички данъчни служби, създаване на централен регистър на банковите сметки) или в третата програма (напр. популяризиране и улесняване на електронните плащания, публикуване на длъжниците с просрочени данъчни и осигурителни задължения). 
A number of key measures were included only in the second programme (unification of taxpayers’ identification numbers, introduction of an IT system to interconnect all tax offices, establishment of a central register of bank accounts) or in the third programme (e.g. promotion and facilitation of electronic payments, publication of debtors for overdue tax and social security).
48 Мерките не са всеобхватни Съпоставката с други държави членки показва, че в Гърция е можело да бъдат обмислени по-специфични мерки, напр. механизъм за разделно плащане при сделки с ДДС с публични институции и по-засилено използване на електронни фискални устройства. 
Scope of the measures was not comprehensive Benchmarking with other member states shows that more specific measures could have been considered in Greece, e.g. a split-payment mechanism for VAT transactions with public institutions and more intensive use of electronic fiscal devices.
Недостатъчно ниво на детайлност в първоначалната фаза В първоначалната първа програма се изисква „законодателството да подобри ефикасността и контрола на данъчната администрация“, но липсва списък на конкретните договорени мерки. 
Insufficient initial detail The initial first programme asked for ‘legislation to improve the efficiency of the tax administration and controls’, but there was no list of the specific agreed measures.
Условието се основава на препоръките в рамките на техническата помощ на МВФ от май 2010 г., но те не са транспонирани изцяло. 
The condition was based on IMF technical assistance recommendations of May 2010, but they were not fully transposed.
Повечето от условията за укрепване на данъчната администрация са включени във втората и третата програма, като по този начин са били отстранени някои от слабостите при разработването на първата програма. 
Most of the conditions for strengthening tax administration were included in the second and third programmes, thereby addressing some of the design weaknesses in the first programme.
Условията са се основавали най-вече на препоръките на Работната група за Гърция (РГГ) и са довели до подобрение по отношение на яснотата, но и до значително увеличаване на степента на детайлност44. 
The conditions mostly relied on the recommendations of the Task Force for Greece (TFGR) and led to an improvement in terms of clarity, but this also significantly increased level of detail44.
Тази тенденция се обяснява с факта, че предишните условия не са били изпълнени достатъчно добре. 
This trend was explained by the fact that previous conditions had been implemented inadequately.
Някои от условията са имали и нереалистични срокове (вж. приложение IV, част В). 
Some conditions also had unrealistic deadlines (see Annex IV, Part C).
Изпълнение и резултати 65. 
Implementation and results 65.
В резултат от договорените в програмите мерки в областта на данъчната политика данъчната тежест45 върху икономиката се е увеличила в периода 2010—2014 г. (с 5,3 % от БВП) и е продължила да нараства по време на третата програма поради допълнителните данъчни мерки. 
As a result of the tax-policy measures agreed in the programmes, the tax burden45 on the economy increased during 2010-2014 (by 5.3 % of GDP) and continued to increase during the third programme due to additional tax measures.
Това показва, че прилаганите мерки са допринесли 44 45 В меморандумите за разбирателство в първата програма има 32 уникални условия за данъчната администрация, във втората — 194 условия. 
44 44 45 There were 32 unique conditions in the MoUs for tax administration in the first programme and 194 conditions in the second programme.
Това значително нарастване на степента на детайлност не е отразено в условията на МВФ, които включват 6 структурни показателя в първата програма и 14 във втората в тази област. 
This large increase in level of detail is not reflected in the IMF conditions, which included 6 structural benchmarks in the first programme and 14 in the second programme in this area.
Приходите от данъци и осигурителни вноски (докладвани от Евростат) изключват условно изчислените социални осигуровки като дял от БВП. 
Taxes and social contributions revenue (as reported by Eurostat) excluding imputed social contributions as a share of GDP.
По своя състав този показател изключва и несъбраните суми, тъй като Гърция отразява данъците и осигурителните вноски по метода „актуализирани във времето касови постъпления“. 
By construction, the indicator excludes also uncollected amounts since Greece records taxes and social contributions with the method of ‘time adjusted cash amounts’.
По-голямата част от увеличението е постигнато в периода 2010—2012 г., който представлява етапът на най-дълбоката икономическа криза в Гърция. Фигура 5 — Данъчна тежест в държавите – членки на еврозоната, по програмата (% от БВП) 49 41 39 37 35 33 31 29 27 25 35,9 38,5 36,6 35,4 35,4 30,6 2009 г. 
Figure 5 - Tax burdens in Euro area programme countries (% of GDP) 45 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 30,6 Euro area average Greece 32 35,4 35,4 35,9 36,6 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: ECA, based on Eurostat data (spring 2017).
Според Комисията до края на втората програма Гърция е била изпълнила широк спектър от условия относно укриването и събирането на данъци, но техният принос за фискалната консолидация е ограничен46. 
By the end of the second programme, the Commission considered that Greece had implemented a broad range of conditions on tax evasion and collection, but their contribution to fiscal consolidation was limited46.