natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Случаи като неотдавнашното използване на зарин и хлор в газообразно състояние в Ирак и Сирия и на нервнопаралитичното вещество VX на летището на Куала Лумпур през февруари 2017 г., епидемията от вируса ебола в Западна Африка през периода 2014–2016 г. и ядрената авария във Фукушима през 2011 г. отново показват ясно опасностите, които могат да последват от настъпването на химични, биологични, радиологични и ядрени (ХБРЯ) бедствия. 
Episodes such as the recent use of sarin and chlorine gas in Iraq and Syria and of the nerve agent VX at Kuala Lumpur airport in February 2017, the Ebola virus disease outbreak in West Africa in 2014-2016 and the Fukushima nuclear reactor meltdown in 2011 are stark reminders of the dangers that can ensue when chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) risks occur.
Независимо дали са освободени случайно или умишлено, химичните агенти, пандемичните и епизоотичните биологични болести и радиологичните и ядрените вещества могат да бъдат сериозна заплаха за здравето в световен мащаб, за околната среда и за икономиката. 
Whether released accidentally or deliberately, chemical agents, pandemic and epizootic biological diseases, and radiological and nuclear substances can pose significant threats to global health, the environment and the economy.
Комисията счита, че вероятността химичните, биологичните, радиологичните и ядрените рискове да се реализират е ниска, но последиците от възникналите бедствия може да са големи2. 
The probability of CBRN risks materialising is considered low by the Commission, but the impact of an occurrence can be high2.
Въпреки че по‐голямата част от международната общност е подписала международните договори и конвенции3, които уреждат използването на ХБРЯ оръжия и материали, редица държави не са ги приложили, а други все още не са ратифицирали споразуменията. 
While most of the international community has signed international treaties and conventions3 regulating the use of CBRN weapons and materials, a number of states have not implemented them, and others have yet to ratify the agreements.
Налице е придобиване и злонамерена употреба на ХБРЯ компоненти, като се очаква заплахата да нарасне през следващите години4. 
The acquisition and malevolent use of CBRN components takes place, and the threat is expected to grow in the coming years4.
В допълнение към злонамерената употреба на ХБРЯ вещества може да настъпят и природни бедствия и причинени от човека аварии. 
In addition to the malevolent use of CBRN substances, natural and man-made accidents may occur.
COM(2017) 610 окончателен, 18 октомври 2017 г., „План за действие за подобряване на готовността за действие срещу химически, биологични, радиологични и ядрени рискове за сигурността“. 
2 3 4 COM(2017) 610 final of 18 October 2017 “Action Plan to enhance preparedness against chemical, biological, radiological and nuclear security risks”.
Например Резолюция 1540 на Съвета за сигурност на ООН, Конвенцията за химическото оръжие, Конвенцията за биологичните оръжия и Договора за всеобхватна забрана на ядрените оръжия. 
For instance the UNSCR 1540 resolution, the Chemical Weapons Convention, the Biological Weapons Convention and the Nuclear Weapon Ban Treaty.
Pool Reinsurance Company. 
Pool Reinsurance Company.
Terrorism threat and mitigation report (Доклад за терористичната заплаха и нейното намаляване). 
Terrorism threat and mitigation report.
Clingendael Strategic Monitor 2017. 
Clingendael Strategic Monitor 2017.
9 3. 
9 3.
На равнището на ЕС Генерална дирекция „Миграция и вътрешни работи“ (ГД HOME) на Комисията координира вътрешната политика на ЕС относно ХБРЯ материалите5 с цел намаляване на свързаните заплахи и рискове. 
At the EU level, the Commission’s Directorate-General for Migration and Home Affairs (DG HOME) coordinates the EU’s domestic CBRN policy5 to mitigate the associated threats and risks.
Тъй като ХБРЯ заплахите не зачитат границите, ЕС не може да ограничи своите действия до територията на ЕС. 
As CBRN threats know no borders the EU cannot confine its actions to the EU area.
Всъщност Европейският съвет, Съветът на Европейския съюз6 и Европейският парламент7 многократно са подчертавали колко е важно да бъдат обвързани вътрешната и външната политика за сигурност на ЕС, които обхващат ХБРЯ въпросите. 
Indeed, the European Council, the Council of the European Union6 and the European Parliament7 have repeatedly stressed the importance of linking the EU’s internal and external security policies, which cover CBRN matters.
Европейската Заключения на Съвета относно повишаването на сигурността в Европейския съюз по отношение на химически, биологични, радиологични и ядрени рискове и заплахи — план за действие на ЕС в областта на химическите, биологичните, радиоактивните и ядрените (ХБРЯ) материали. 
The growing support for the security sectors is backed by the EU’s 2016 Global Strategy for the European Union's Foreign and Security Policy9. Council conclusions on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union – an EU CBRN Action Plan.
Документ 15505/1/09 REV 1, 12 ноември 2009 г. 
Doc 15505/1/09 REV 1, 12 November 2009.
COM(2014) 247 окончателен, Съобщение относно нов подход на ЕС към откриването и ограничаването на рисковете в областта на ХБРЯ‐В веществата. 
COM(2014) 247 final “Communication on a new EU approach to the detection and mitigation of CBRN-E risks”.
COM(2017) 610 окончателен. 
COM(2017) 610 final.
Проект за заключения на Съвета относно обновената стратегия за вътрешна сигурност на Европейския съюз за периода 2015–2020 г., 10 юни 2015 г., документ 9798/15. 
Draft Council Conclusions on the Renewed European Union Internal Security Strategy 2015-2020, 10 June 2015, document 9798/15.
Заключения на Съвета относно Специален доклад No 17/2014 на Европейската сметна палата „Може ли инициативата на ЕС за създаване на центрове за високи постижения да допринесе ефективно за намаляване на химичните, биологичните, радиологичните и ядрените рискове, идващи от страни извън ЕС?“. 
Council conclusions on European Court of Auditors' special report 17/2014 "Can the EU's Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?"
26 октомври 2015 г., документ 13279/15. 
26 October 2015, document 13279/15.
Съвместна декларация на председателя на Европейския съвет, председателя на Европейската комисия и генералния секретар на Организацията на Северноатлантическия договор. 
Joint declaration by the President of the European Council, the President of the European Commission, and the Secretary General of the North Atlantic Treaty Organization.
Заключения на Съвета относно външната дейност на ЕС в областта на борбата с тероризма. 
Council Conclusions on EU External Action on Counter-terrorism.
Документ 10384/17, 19 юни 2017 г. 
Document 10384/17, 19 June 2017.
Резолюция на Европейския парламент от 29 април 2015 г. относно специалните доклади на Сметната палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2013 година. 
European Parliament resolution of 29 April 2015 on the Court of Auditors' special reports in the context of the 2013 Commission discharge.
Документ P8_TA(2015)0119. 
Document P8_TA(2015)0119.
Резолюция на Европейския парламент от 9 юли 2015 г. относно Европейската програма за сигурност. 
European Parliament resolution of 9 July 2015 on the European Agenda on Security.
P8_TA(2015)0269. 
P8_TA(2015)0269.
Резолюция на Европейския парламент от 23 ноември 2016 г. относно прилагането на общата политика за сигурност и отбрана. 
European Parliament resolution of 23 November 2016 on the implementation of the Common Security and Defence Policy.
P8_TA(2016)0440. 
P8_TA(2016)0440.
Инициативата на ЕС за центрове за високи постижения в областта на ХБРЯ материали (наричана по‐нататък „инициативата“), която се управлява от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ (ГД DEVCO), е основната, но не и единствената схема за намаляване на ХБРЯ заплахите, идващи от страни извън ЕС. 
10 4. The EU CBRN Centres of Excellence Initiative (“the Initiative”), managed by the Directorate-General for International Cooperation and Development (DG DEVCO), is the main but not the only scheme for mitigating CBRN threats from outside the EU.
ГД DEVCO изпълнява и други дейности за намаляване на заплахите, сред които укрепване на системите за контрол на износа на изделия с двойна употреба (ХБРЯ материали, които се използват както за граждански, така и за военни цели) и пренасочване на учени с познания по технологиите с двойна употреба. 
DG DEVCO carries out other mitigating actions which include the reinforcement of export control systems in dual-use items (CBRN material with both civilian and military applications) and the reorientation of scientists having dual-use technology knowledge.
Основната цел на инициативата е да засили дългосрочния капацитет на националните и регионалните власти и на административните органи, отговарящи за борбата срещу ХБРЯ заплахите, и да насърчи дългосрочното сътрудничество между тях10. 
The Initiative’s main objective is to strengthen the long-term capacity of, and to foster long lasting cooperation among the national and regional authorities, and administrative bodies responsible for tackling CBRN threats10.
По инициативата се финансират основно проекти за изграждане на капацитет, но ползите не се ограничават до проектите. 
The Initiative mainly finances capacity building projects but the benefits are not limited to projects.
Основната характеристика на инициативата е създаването и укрепването на мрежи (или центрове за високи постижения) в областта на ХБРЯ за сътрудничество в рамките на страните партньори и между тях. 
Its main feature is to establish and consolidate CBRN networks (or Centres of Excellence) of cooperation between and within partner countries.
11 организирана около регионални секретариати, където се споделят знания и експертен опит. 
The network is organised around regional secretariats where knowledge and expertise is shared.
Инициативата е единствената и най‐голяма дейност, от финансова гледна точка, по Инструмента, допринасящ за стабилността и мира (IcSP)11, и най‐голямата гражданска програма на ЕС за външна сигурност. 
The Initiative is the single largest action, in financial terms, under the Instrument contributing to Stability and Peace (IcSP)11 and the biggest EU civilian external security programme.
IcSP обхваща въпроси от областта на конфликтите, мира и сигурността, които не могат да бъдат ефективно разрешени по други инструменти за сътрудничество на ЕС12. 
The IcSP addresses conflict, peace and security “issues that cannot be effectively tackled under other EU cooperation instruments”12.
7. 
11 7.
Бюджетът за инициативата е 109 млн. евро за периода 2009–2013 г. и 130 млн. евро за периода 2014–2020 г. 
The budget for the Initiative was €109 million for the 2009-2013 period and €130 million for 2014-2020.
Това означава, че между двата периода средногодишният размер на средствата е намалял от 22 млн. евро на 19 млн.евро (вж. приложение I). 
This means that the yearly average fell from €22 million to €19 million between the two periods (see Annex I).
Инициативата беше стартирана през май 2010 г.13 Сметната палата разгледа нейната структура в Специален доклад No 17/2014: „Може ли инициативата на ЕС за създаване на центрове за високи постижения да допринесе ефективно за намаляване на химичните, биологичните, радиологичните и ядрените рискове, идващи от страни извън ЕС?“. 
The Initiative was launched in May 201013. We examined its set-up in special report 17/2014: “Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?”
Сметната палата заключи, че инициативата може да постигне това, но няколко елемента все още не са финализирани (вж. приложение II). 
We concluded that it could do so, but that several elements still needed to be finalised (see Annex II).
Въпреки че е малко променена след последния одит, организационната структура на инициативата продължава да е усложнена, тъй като се основава на широка мрежа от органи на ЕС (Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), ГД DEVCO, Съвместния изследователски център (JRC), участници извън ЕС (Междурегионалния научноизследователски институт на ООН по престъпленията и правосъдието (UNICRI), Регламент (ЕС) No 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за създаване на Инструмент, допринасящ за стабилността и мира (ОВ L 77, 15.3.2014 г., стр. 1). 
The Initiative’s organisational structure, although slightly changed since the last audit, remains complex because it relies on an extensive network of both EU bodies (the European External Action Service “EEAS”, DG DEVCO, the Joint Research Centre “JRC”), non-EU actors (the United Nations Interregional Crime and Justice Research Institute “UNICRI”, the Governance Team, regional secretariats, national teams), CBRN experts, civilian and military stakeholders and other international organisations (see Figure 1). The most notable change since our last audit has been the greater involvement of the JRC and on-site experts contracted by DG DEVCO.
По програмата за действие за 2009 г. за намаляване на рисковете, свързани с ХБРЯ материали или агенти, и за готовност за действие срещу тях са финансирани пилотни проекти и планиране. 11 12 13 
13 Pilot projects and planning were financed under the 2009 Annual Action Programme for the mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents.
Фигура 1 – Общ преглед на организацията на Инициативата за центрове за високи постижения Източник: Европейска сметна палата. 
Figure 1 ‐ Overview of the Centres of Excellence Initiative’s organisation Source: European Court of Auditors.
14 9. 
13 9.
Комбинацията от изградената структура, която включва голям бой участници в областта на ХБРЯ, подходът „отдолу нагоре“, както и националният и регионалният подход превръщат инициативата в уникален механизъм за подпомагане. 
This organisation, involving many CBRN actors, the bottom-up, national and regional approaches combine to make the Initiative a unique support mechanism.
Правителствата на страните партньори определят „национално координационно звено“ (НКЗ), което е техният основен представител за инициативата, който отговаря за свързването със заинтересованите страни в областта на ХБРЯ на национално равнище (национален екип, бенефициенти по проектите и други местни участници), а също и на международно равнище. 
Partner country governments appoint a “national focal point” (NFP), who is their primary representative for the Initiative, responsible for liaising with CBRN stakeholders at the national (national team, project beneficiaries and other local actors) and international levels.
Центровете за високи постижения са структурирани около осем регионални секретариата (вж. приложение III). 
The Centres of Excellence are built around eight regional secretariats (see Annex III).
Регионалните секретариати са платформи за насърчаване и улесняване на сътрудничеството на регионално и международно равнище. 
The regional secretariats are platforms to promote and facilitate cooperation at regional and international level.
Те осъществяват връзка със и предоставят подкрепа на националните координационни звена в своя регион, организират регионални срещи от типа „кръгла маса“, съдействат за споделянето на информация, извършват известно наблюдение на регионалните дейности и популяризират инициативата. 
They liaise with and provide support to the national focal points in their region, organise regional round table meetings, facilitate information sharing, monitor to a certain extent, the regional activities and promote the Initiative.
15 ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА 11. 
14 AUDIT SCOPE AND APPROACH 11.
Една от основните цели на настоящия одит на изпълнението на Инициативата на ЕС за центрове за високи постижения в областта на ХБРЯ материали беше да се проследят действията, предприети от ЕСВД и от Комисията за изпълнение на препоръките от Специален доклад No 17/2014, а именно: а) да се концентрира финансирането от ЕС в тези региони, които са най‐важни за сигурността на ЕС; б) да се увеличи капацитетът на регионалните секретариати; в) да се разшири ролята на делегациите на ЕС; г) да се включат страни партньори при стартирането и изпълнението на проектите; д) да се намали продължителността на периода между подаване на предложенията за проекти и тяхното изпълнение; е) да се подобри сътрудничеството между органите, отговорни за вземане на решения и изпълнителните органи. 
One of the main objectives of this performance audit of the EU CBRN Centres of Excellence Initiative was to follow-up the actions taken by the EEAS and the Commission to implement the recommendations in special report 17/2014 which were to: (a) concentrate EU funding in the areas of most relevance to EU security; (b) increase the capacities of the regional secretariats; (c) increase the role of the EU delegations; (d) involve partner countries in the initiation and implementation of projects; (e) decrease the time gap between project proposals and project implementation; (f) improve cooperation between decision-making and implementing bodies.
Докато предишният одит на Сметната палата беше съсредоточен върху структурата на инициативата, този път тя разшири обхвата на одита, така че да включи оценка на подхода за управление на риска, изпълнението на инициативата в страните партньори и системите за мониторинг и оценка. 
While our earlier audit concentrated on the set-up of the Initiative, this time we broadened the audit scope to include an assessment of the risk management approach, the Initiative’s implementation in partner countries, and the monitoring and evaluation systems.
Сметната палата потърси отговор на следния въпрос: Допринесла ли е Инициативата на ЕС за създаване на центрове за високи постижения значително за намаляване на химичните, биологичните, радиологичните и ядрените рискове, идващи от страни извън ЕС? 
We aimed to answer the question: Has the Centres of Excellence Initiative contributed significantly to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?
За да отговори на този въпрос, Сметната палата разгледа три подвъпроса: а) Приели ли са Комисията и ЕСВД адекватен подход за управление на риска? б) Развита ли е била задоволително инициативата в страните партньори? 16 в) Създадени ли са ефективни системи за мониторинг и оценка за установяване, оценяване и отчитане на резултатите от Инициативата за създаване на центрове за високи постижения? 
To answer this question, we addressed three sub-questions: (a) Have the Commission and the EEAS adopted an adequate risk management approach? (b) Has the Initiative been satisfactorily developed in partner countries? (c) Have effective monitoring and evaluation systems been established to identify, assess and report on the Centres of Excellence Initiative’s results?
Сметната палата извърши одита в периода между февруари и октомври 2017 г. 
We carried out our audit between February and October 2017.
Сметната палата прегледа съпътстващата документация и проведе събеседвания с представители на Комисията (ГД DEVCO, JRC, ГД ECHO, ГД NEAR и ГД HOME), ЕСВД, UNICRI, управляващия екип и участници в 5‐ата международна среща на националните координационни звена в Брюксел. 
We reviewed supporting documentation and interviewed representatives from the Commission (DGs DEVCO, JRC, 15 ECHO, NEAR and HOME), the EEAS, UNICRI, the Governance Team and participants at the 5th International Meeting of National Focal Points in Brussels.
Сметната палата направи одитни посещения в три страни партньори: Грузия (юни 2017 г.), Йордания и Ливан (септември 2017 г.). 
We carried out audit visits to three partner countries: Georgia (June 2017), Jordan and Lebanon (September 2017).
Тези държави са част от региона на съседство – приоритетната област на инициативата, като в първите две има създадени регионални секретариати14. 
These countries are part of the Neighbourhood, the Initiative’s priority area, and the first two host regional secretariats14.
Сметната палата проведе събеседвания с ръководителите на регионалните секретариати, регионалните координатори, експертите за техническа помощ на място, националните координационни звена, делегациите на ЕС, 15 бенефициенти по проекти и 3‐ма изпълнители от ЕС (изпълнители на проекти). 
We interviewed the heads of the regional secretariats, the regional coordinators, on-site technical assistance experts, the national focal points, the EU delegations, 15 project beneficiaries and 3 EU contractors (project implementers).
Тя извърши анкетно проучване във всички регионални секретариати (8) и в извадка от другите заинтересовани страни (посочени по‐долу), за да получи обща информация относно инициативата. 
We surveyed all regional secretariats (8) and a sample of other stakeholders (listed below) in order to obtain general information on the Initiative.
Сметната палата анализира всички писмени отговори, получени от: i) регионалните секретариати (от 8 са отговорили 5); ii) националните координационни звена (от 18 са отговорили 11); iii) делегациите на ЕС (от 18 са отговорили 14); iv) изпълнителите на проекти (от 7 са отговорили 6); v) контактните точки за ХБРЯ в ЕС (от 10 са отговорили 5). 
We analysed all the written replies received from: (i) the regional secretariats (5 out of 8 responded); (ii) national focal points (11 out of 18 responded); (iii) EU delegations (14 out of 18 responded); (iv) project implementers (6 out of 7 responded); (v) EU CBRN contact points (5 out of the 10 responded).
14 Регионалните секретариати за Югоизточна и Източна Европа и Близкия изток. 
14 The South East and Eastern Europe and Middle East regional secretariats.
17 КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ Все още не е постигнато приоритизиране на дейностите въз основа на риска Дейностите и разходите трябва спешно да бъдат приоритизирани 16. 
16 OBSERVATIONS Risk based prioritisation of activities still to be achieved Urgent need to prioritise activities and spending 16.
За да се гарантира максимално оползотворяване на ограничените ресурси, в Специален доклад No 17/2014 Сметната палата препоръча финансирането да бъде приоритетно насочено в тези региони, които са най‐важни за сигурността на ЕС. 
To ensure the best use of limited resources, we recommended in special report 17/2014 to prioritise funding in the areas most relevant to EU security.
Според ГД HOME най‐преките ХБРЯ рискове за сигурността на ЕС идват от страните от Близкия Изток и от Източното партньорство15, следвани от държавите от Северна Африка, които заедно съставляват 20 % от страните партньори. 
According to DG HOME, the most direct CBRN risks to the EU’s security lie in the Middle East and Eastern Partnership countries15, followed by the North African countries, which together represent 20 % of the partner countries.
Въпреки това географските приоритети на ГД DEVCO (Югоизточна и Източна Европа, Близкия изток, Северна Африка и Сахел, африканското крайбрежие на Атлантическия океан и Източна и Централна Африка) обхващат 70 % от страните партньори, много от които не се считат за страни с най‐ преки ХБРЯ рискове за ЕС. 
Despite this, DG DEVCO’s geographical priorities (South East and Eastern Europe, the Middle East, North Africa Sahel, the African Atlantic Façade, and Eastern and Central Africa) cover 70 % of the partner countries, many of which are not regarded as having the most direct CBRN risks to the EU.
Всъщност ГД DEVCO и ЕСВД са насърчавали повече страни партньори да се присъединят към инициативата. 
DG DEVCO and the EEAS have in fact encouraged more partner countries to join the Initiative.
В резултат на това броят на страните партньори е продължил да нараства, вместо усилията да бъдат съсредоточени върху по‐ограничен брой страни16. 
As a result, the number of partner countries has continued to grow instead of concentrating efforts on a more limited number of countries16.