natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58 65 Напр. намаляването на минималната заплата увеличава стимулите за неформално плащане на част от заплатата (надвишаваща минималната заплата) с цел намаляване на данъците и осигурителните вноски. 
58 58 E.g. reducing the minimum wage increases the incentive to pay part of the salary (exceeding the minimum wage) informally in order to reduce taxes and social security contributions.
От друга страна, въведени са специални мерки за справяне със сивата част на пазара на труда. 
On the other hand, there were dedicated measures in place to address the informality of the labour market.
Комисията е документирала интензивен обмен на информация и обсъждане на политиките със заинтересованите страни (включително гръцките органи, сдруженията на предприятия и други неправителствени партньори), с МВФ и вътрешно. 
The Commission documented extensive exchanges of information and policy discussions with stakeholders (including the Greek authorities, business associations and other non-governmental partners), the IMF and internally.
Що се отнася до постигнатия от Тройката партньори компромис, в някои случаи (съгласно препоръката на МВФ не е било наложено намаляване на заплатите в частния сектор) се наблюдава превес на Комисията, докато в други превес има МВФ (напр. законодателството в областта на защитата на заетостта е либерализирано допълнително след първата вълна на реформи). 
As regards the compromise reached by the Troika partners, the Commission’s view prevailed in some cases (there was no imposed wage cut in the private sector as advocated by the IMF), while the IMF prevailed in others (e.g. employment protection legislation was liberalised further after the first wave of reforms).
В последния случай Комисията не успя да обоснове напълно отстъплението от първоначалната позиция. 
In the latter case, the Commission could not fully justify deviation from its initial position.
В някои случаи при проектирането на специфичните условия не са взети под внимание специфичните характеристики на гръцката икономика, по-конкретно широкото разпространение на микро и малки предприятия. 
In some cases, the design of specific conditions also failed to take account of specific features of the Greek economy, in particular the prevalence of micro and small enterprises.
Например реформата на договарянето на възнагражденията в първоначалния си вид не предвижда възможност за договаряне на ниво предприятие, макар че продължава да се изисква формално представителство на служителите. 
For example, the reform of wage bargaining in its initial design provided an opportunity for bargaining at company level, although it still required formal staff representation.
Тъй като при малките предприятия често липсва подобен механизъм, те не могат да се възползват от реформите. 
As small enterprises do not often have such an arrangement, they could not take advantage of the reforms.
Проблемът е разрешен едва на по-късен етап от първата програма с въвеждането на „съюзи на отделни лица“59, които позволяват директно договаряне на възнагражденията със служителите на ниво предприятие. 
The issue was addressed only later in the first programme with the introduction of “unions of persons”59, which allowed wage negotiations to take place directly with employees at company level.
График 100. 
Timing 100.
Реформите на пазара на труда са стартирали през 2010 г., като гръцките органи са извършили първата вълна от реформи (договарянето на възнагражденията и законодателството в областта на защитата на заетостта) малко след одобрението на програмата. 
Labour market reforms were initiated in 2010 and the Greek authorities implemented the first wave of reforms (wage bargaining and employment protection legislation) shortly after the programme was approved.
Въпреки че няколко мерки от програмата са изпълнени в периода 2010— 2016 г., тези теми присъстват в преговорите за третата програма. 
However, although several programme measures were implemented in 2010-2016, the same themes were present in the negotiations for the third programme.
67 проблеми с графика и с последователността на реформите, които излизат извън забавянията при изпълнението (вж.каре 10). 
These developments point to problems with the timing and sequencing of reforms, which go beyond delays in implementation (see Box 10).
Изпълнение и резултати 101. 
Implementation and results 101.
В редица случаи изпълнението на реформите на пазара на труда е било забавено в сравнение с крайните срокове по програмата (с до 21 месеца) или те изобщо не са изпълнени (вж. приложение VII). 
In numerous cases, the implementation of labour market reforms was delayed compared to the programmes’ deadlines (by up to 21 months) or did not fulfil them at all (see Annex VII).
Тези условия са свързани с ключови аспекти на реформите на пазара на труда (напр. договарянето на възнагражденията и законодателството в областта на за защитата на заетостта). 
These conditions were linked to key aspects of labour market reforms (e.g. wage bargaining and EPL).
Въпреки слабостите при изпълнението Сметната палата отбеляза известно подобрение на показателите, което показва по-голямата гъвкавост и конкурентоспособност на пазарите на труда: - По-малка рестриктивност на законодателството в областта на защитата на заетостта. 
Despite implementation weaknesses, we noted some improvement in indicators pointing to increased flexibility and competitiveness of labour markets: - Reduced restrictiveness of employment protection legislation.
Въпреки това през 2013 г. (т.e. след въвеждането на ключовите реформи) показателят е продължил да бъде над средното за ОИСР (вж. фигура 8). - По-ниска минимална заплата — намалена от 863 евро през 2010 г. на 684 евро през 2012 г. - Значителни корекции на разходите за труд на единица продукция. 
However, in 2013 (i.e. after key reforms were introduced) the indicator was still above the OECD average (see Figure 8). - A lower minimum wage – decreased from 863 euros in 2010 to 684 euros in 2012. - Significant adjustment of unit labour costs.
Тяхното намаление с 14,1 % в периода 2010—2015 г. е най-голямото измежду всички държави — членки на ЕС. 
The 14.1 % decrease in ULCs in 2010-2015 was the highest among EU member states.
Във втората програма обаче е поставена цел за намаляване на разходите за труд на единица продукция с приблизително 15 % в периода 2012—2014 г. 
However, the second programme aimed to reduce the ULC in 2012-2014 by approximately 15 %.
Тази индикативна цел не е изпълнена, тъй като по време на съответния период разходите за труд на единица продукция са коригирани с 10,9 %. 
This indicative target was missed because during the respective period the ULC adjusted by 10.9 %.
Фигура 8 — Общ показател на рестриктивността на законодателството в областта на защитата на заетостта 68 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12,07 9,47 2009 г. 12,07 9,50 2010 г. 11,11 9,46 2011 г. 
Figure 8 – Compound indicator of the restrictiveness of the Employment Protection Legislation 61 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12.07 12.07 11.11 10.78 9.50 9.46 2010 2011 9.47 2009 10.70 Greece OECD 9.39 2012 2013 9.31 Source: ECA, based on OECD data.
ЧАСТ ІІІ — ПОСТИГАНЕ НА ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМАТА 103. 
PART III - ACHIEVEMENT OF PROGRAMME OBJECTIVES 103.
Седем години, три програми и над 265 млрд. евро изплатена помощ (над 150 % от гръцкия БНП) отразяват безпрецедентните измерения на общата помощ от еврозоната и МВФ за Гърция. 
Seven years, three programmes and over 265 billion euros of disbursed assistance (more than 150 % of Greek GDP) reflect unprecedented dimensions of joint Euro area and IMF support for Greece.
Дори само тези числа показват, че програмите не са били успешни по отношение на коригирането на дълбоките икономически дисбаланси или на създаването на възможност Гърция да управлява своите финансови задължения без 
These figures alone show that the programmes were not successful in correcting deep economic imbalances or in enabling Greece to manage its financial obligations without external support.
При все това те са осигурили непрекъснатост на финансирането и икономическата дейност в Гърция. 
However, they provided for a continuity of funding and economic activity in Greece.
В програмите за икономически реформи в Гърция са заложени цели в три области: - фискална устойчивост; - финансова стабилност и - връщане към растеж. 
The Greek Economic Adjustment Programmes had objectives in three areas: - fiscal sustainability; - financial stability; and - return to growth.
В продължение на седем години Комисията не пристъпи към извършването на всеобхватна оценка на степента, до която първата или втората програма са постигнали целите си, посредством междинни или последващи оценки. 
In the course of seven years, the Commission has not attempted to evaluate in a comprehensive manner the extent to which either the first or the second programme achieved their objectives through mid-term or ex-post evaluations.
Извършването на такива оценки е обичайна практика за други програми за подкрепа, управлявани от Комисията, и чрез предоставянето на полезни поуки биха били от особена практическа важност в случая на Гърция, където се прилагат три последователни програми. 
Carrying out such evaluations was usual practice for other support programmes managed by the Commission and, in providing useful lessons learned, would be particularly relevant in the case of Greece, where three sequential programmes were implemented.
В настоящия раздел от доклада се прави анализ на постигането на трите главни цели на програмите чрез прилагането, когато това е възможно, на специфичните цели, залегнали в тях. 
This section of the report analyses the achievement of the three main objectives of the programmes, wherever possible by applying the specific targets anchored in the programmes themselves.
Анализът надхвърля оценката на резултатите от специфичните мерки (представени в част ІІ) и акцентът се поставя върху по-широките въздействия, които не могат да се свържат с отделните условия по програмите. 
In this analysis we go beyond the assessment of the results of the specific measures (presented in Part II) and focus on the broader impacts which cannot be linked to single conditions of the programmes.
Подобен анализ помага за разбирането на основните икономически процеси в Гърция в рамките на трите програми за икономически реформи, въпреки че следва да се подчертае, че влияние върху въпросните процеси са оказали не само разработването и осъществяването на програмите, но и редица други фактори. 
Such analysis is helpful to understand the broad economic developments in Greece under the three Economic Adjustment Programmes, although it should be stressed that the developments in question were influenced not only by the programmes’ design and implementation, but also by a number of other factors.
Те включват политическата несигурност, която е довела до закъснения при прилагането на реформите, оказала е въздействие върху доверието на пазара и поради това е намалила ефективността на програмите. 
These included political uncertainty, which led to delays in implementation of reforms, impacted market confidence, and consequently reduced the effectiveness of the programmes.
Осигуряване на фискална устойчивост 107. 
Ensuring fiscal sustainability 107.
Гръцката икономическа криза започва като криза на дълга и възстановяването на фискалната устойчивост, включително способността на държавата да финансира нуждите си на пазара, е непосредствена цел на програмите. 69 
The Greek economic crisis started as a debt crisis, and the restoration of fiscal sustainability – including the country’s ability to finance its needs on the market – was the immediate objective of the programmes.
Достъп до пазарите 108. 
Access to markets 108.
В първата програма се предвижда Гърция да възстанови достъпа си до финансовите пазари през 2014 г. и да финансира своите дългови задължения на обща стойност 60 млрд. евро през 2015 г. 
The first programme envisaged that Greece would regain access to the financial markets in 2014 and finance its debt obligations for a total of 60 billion euros in 2015.
През 2014 г. гръцката държава на два пъти се финансира на финансовите пазари, макар и само в размер на общо 4,5 млрд. евро. 
In 2014, the Greek state financed itself on the financial markets on two occasions, although only for a total of 4.5 billion euros.
Тази сума представлява по-малко от 5 % от общото финансиране по втората програма (110 млрд. евро). 
This amount accounted for less than 5 % of the total financing of the second programme (110 billion euros).
Необходими са още две програми за помощ (като третата изтича през 2018 г.), тъй като държавата не е възстановила способността си да финансира всичките си нужди на пазара. 
Two further assistance programmes were needed (with the third expiring in 2018) because the country had not regained the ability to finance all of its needs on the market.
Използване на средствата и финансиране след приключване на програмата 109. 
Use of funds and post-programme financing 109.
Въз основа на последната актуализирана оценка на недостига на финансиране, извършена от Комисията за първия преглед на третата програма, се очаква Гърция да постигне първичен излишък от 1,4 млрд. евро през 2017 г. и 3 млрд. евро между януари и август 2018 г. — последните месеци на третата програма. 
Based on the most recent update of the funding gap carried out by the Commission for the first review of the third programme, Greece is expected to achieve a primary surplus of 1.4 billion euros in 2017 and 3 billion euros between January and August 2018, the last 62 63 months of the third programme.
Следователно финансирането по програмата през този период ще се използва за изплащане на дълга и ще позволи увеличаване на ликвидния буфер (вж. фигура 9). 
Therefore, the programme funding for this period will be used to repay the debt and will allow an increase of the liquidity buffer (see Figure 9).
Фигура 9 — Капиталови нужди на Гърция (млрд. евро) Източник: ЕСП. 
Figure 9 – Greece`s capital needs (billion euros) Source: ECA.
В периода непосредствено след приключването на програмата Гърция ще трябва да изплати дълг в значителен размер (вж. фигура 10). 
In the immediate post-programme period Greece will have to repay significant amounts of debt (see Figure 10).
потребности от финансиране ще достигнат 21 млрд. евро за погасяване на главницата и лихви. 
In 2019 the gross financing needs amount to 21 billion euros in capital payments and interest.
Допускането по програмите е, че след тяхното приключване плащанията по дълга ще се финансират изцяло от първичния излишък и пазарно финансиране. 
The programmes’ assumption is that the after its expiry the debt repayment will be fully funded by the primary surplus and market financing.
По отношение на втората програма през 2014 г. е извършена известна аналитична дейност по отношение на евентуалната рамка в периода след програмата, докато за третата програма тази дейност едва започва и следователно не е отразена в програмните документи. 
For the second programme, some analytical work in the possible post-programme framework was done in 2014, while for the third programme this work is only commencing and therefore is not reflected in the programme documents.
Фигура 10 — Дължим размер на дълга на Гърция (погасяване по главницата, млрд. евро) 72 25 20 15 10 5 0 ЕЦБ ЕИФС ЕИБ ЕМС Правителства от еврозоната МВФ Частни инвеститори Държатели на ДЦК Източник: „Блумбърг“. 
Figure 10 – Greece’s debt due (capital payments; billion euros) Source: Bloomberg.
Фискална консолидация 111. 
Fiscal consolidation 111.
Бюджетната ситуация в началото на кризата е наложила много дълбоки икономически реформи. 
The fiscal situation at the onset of the crisis required a very deep adjustment.
През 2009 г. общият държавен дефицит надхвърля 15,1 % от БВП спрямо прага от 3 % съгласно Пакта за стабилност и растеж. Основните годишни 
In 2009, the general government deficit exceeded 15.1 % of GDP, as compared to the 3 % threshold under the Stability and Growth Pact.
фискални цели на програмите (т.е. номиналният дефицит60) са определени с решения на Съвета като част от процедурата при прекомерен дефицит по отношение на Гърция (ППД). 
The programmes’ main annual fiscal targets (i.e. the nominal deficit60) were set by Council Decisions as part of Greece’s excessive deficit procedure (EDP).
Програмите определят и други подробни критерии за номинални фискални резултати в меморандума за икономическа и финансова политика, въпреки че фискалните планове, подкрепящи тези цели, невинаги са надеждни (вж. каре 11). 
The programmes set further detailed nominal fiscal performance criteria in the MEFP, yet the fiscal plans that supported these targets were not always credible (see Box 11).
Фискалните целеви нива на първата и втората програма са постигнати едва през 2012 г. и 2013 г. (вж. таблица 4). 
Fiscal targets for the first and second programmes were only met in 2012 and 2013 (see Table 4).
През останалите години не са достигали от 3 до 6 млрд. евро въпреки факта, че Гърция е прибягнала до еднократни мерки за увеличаване на приходите, за да изпълни прогнозите за дефицита или за касовите потоци. 
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections.
По време на първата програма непроменените номинални цели по ППД не са изпълнени главно поради влошаването на икономическата среда (т.е. неочаквания спад на номиналните данъчни приходи и увеличаването на лихвените разходи). 
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure).
Свиването на данъчната основа отчасти е неутрализирало увеличените приходи от 60 73 Каре 11 — Проблеми с кредитоспособността в първоначалния фискален план Първоначалната фискална програма (май 2010 г.) има за цел постигането на безпрецедентен първичен излишък в размер на 5 % от БВП през 2014 г. (т.е. след изтичането на първоначалния тригодишен срок на програмата). 
Moreover, compliance with fiscal targets was supported throughout the programmes by the accumulation of government expenditure and tax-refund arrears. 65 Box 11 - Credibility issues in the initial fiscal plan The initial fiscal programme (May 2010) aimed to achieve an unprecedented primary surplus of 5 % of GDP in 2014 (i.e. beyond the programme’s initial three–year duration).
Във фискалната програма се предвиждат неуточнени мерки в размер на общо 4,4 % от БВП (34 % от общото бюджетно усилие), съсредоточени през 2013 и 2014 г. 
The fiscal programme estimated unspecified measures totalling 4.4 % of GDP (34 % of the overall fiscal effort) which were concentrated in 2013 and 2014.
Количественото определяне на мерките за разширяване на основата за ДДС от страна на Комисията се различава от оценките на МВФ: — МВФ е прогнозирал фискални постъпления в размер на 1,8 % от БВП през 2013 г. от структурни фискални мерки (като подобрена данъчна администрация и по-добър бюджетен контрол и процеси). 
The Commission’s quantification of the VAT base broadening measures differed from the IMF’s estimates: - the IMF forecasted a fiscal yield of 1.8 % of GDP in 2013 stemming from structural fiscal measures (such as improved tax administration and better budget control and processes).
Тези постъпления са съответствали на неуточнени мерки в оценките на Комисията за мерките през 2013 г.; — за разлика от Комисията МВФ не е направил оценка на фискални мерки за 2014 г. 
This yield corresponded to unspecified measures in the Commission’s estimates of the 2013 measures; - unlike the Commission, the IMF did not estimate any fiscal measures for 2014.
Въпреки че Гърция не е изпълнила номиналните фискални целеви нива, първичното структурно салдо61 се е подобрило значително. 
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly.
Общата корекция е надхвърлила 17 % от БВП през периода 2009—2015 г. 
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015.
Това отразява съществуващият в Гърция много дълбок дисбаланс в тази област в началото на кризата. 
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis.
В контекста на неблагоприятната макроикономическа ситуация общият публичен дълг е продължил да расте през целия срок на програмата въпреки положените фискални усилия. 
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made.
През 2016 г. публичният дълг на Гърция надхвърля 181 % от БВП спрямо 126,7 % през 2009 г. (вж. фигура 11). 
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11).
Единствената година, през която публичният дълг е намаля е 2012 г. и това е в резултат от процедурата за участие на частния сектор (УЧС), в рамките на която от частните инвеститори е поискано да отпишат 53,5 % от номиналната стойност на държаните от тях гръцки държавни облигации. 
The only year when the public debt fell was 2012, owing to the PSI procedure under which private investors were asked to agree to write off 53.5 % of the face value of their Greek government bonds.
Факторът, който най-силно е допринесъл за относителното увеличаване на дълга, е номиналният спад на БВП. 
The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline.
2015 г. 2016 г. 172,1 159,6 Източник: Европейска комисия. 
Figure 11 – Public debt to GDP ratio Source: European Commission.
Устойчивост на пенсионната система 115. 
Sustainability of the pension system 115.
Едни от ключовите пречки пред стабилизирането на бюджетната ситуация в Гърция остават значителните разходи на пенсионната система. 
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system.
Последователните намаления на пенсиите са намалили номиналните разходи за пенсии с 2,5 млрд. евро в периода 2009—2015 г. 
Successive cuts in pensions reduced the nominal expenditure on pensions by 2.5 billion euros in 2009-2015.
Въпреки това поради спада на БВП разходите за пенсии като процент от БВП са се увеличавали непрекъснато в периода 2010—2015 г., като по този начин са показали ограничената ефективност на реформите по отношение на 
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment.
През 2016 г. публичните разходи за пенсии са най-високите в еврозоната (над 16 % от БВП на Гърция), като същевременно годишното държавно финансиране на дефицитите на пенсионната система надхвърля 9 % от БВП (средната стойност за еврозоната е било 2,5 %). 
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %).
Въз основа на прогнозите на докладите за застаряването за 2012 и 2015 г. се е очаквало пенсионните реформи, залегнали в първите две програми, да доведат до някои положителни резултати за дългосрочната устойчивост на пенсионната система в Гърция. 
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system.
Според условията на програмата Гърция следва да ограничи увеличаването на разходите за пенсии в публичния сектор през периода 2010—2060 г. до под 2,5 процентни пункта от БВП. 
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP.