natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Комисията приема, че трябва да бъдат установени реалистичните опции за евентуално излизане, когато ЕИФ инвестира във фонд с подкрепата на бюджета на ЕС. г) Комисията не приема препоръка 3, буква г). 17 
The Commission accepts that plausible potential exit options need to be identified when the EIF invests in a fund with the support of the EU budget. (d) The Commission does not accept recommendation 3 (d).
Комисията използва оптимизирана система за компенсация на ЕИФ въз основа на предварително уговорени междинни цели и цели за ефективност. 
The Commission uses a streamlined system of compensating the EIF on the basis of pre-agreed milestones and performance targets.
Тази система се усъвършенства с времето и е в съответствие с Финансовия регламент и следва вътрешните насоки, като осигурява съгласуваност по отношение на всички финансови инструменти. 
This system has been improved over time, is in line with the Financial Regulation and follows internal guidance ensuring consistency for all financial instruments.
Общите максимални размери на таксите са се понижили с течение на времето. 
The overall fee ceilings have decreased over time.
Препоръката предполага, че един конкретен елемент от тези такси — таксите за започване на дейност, трябва да следва различна процедура въз основа на възстановяване на разходите. 
The recommendation suggests that one particular element of these fees, the start-up fees, should follow a different process, on the basis of reimbursement of costs.
Това би създало усложнения в административен аспект и би изложило Комисията на риска от асиметрия по отношение на информираността. 
This would introduce administrative complexity and expose the Commission to the risk of asymmetry of information.
В по-общ план компенсирането на ЕИФ не може да се основава само на направените разходи, а следва да включва елемент за насърчаване, за да се мотивира ЕИФ да преследва постигането на целите на инструментите. 
More generally, the remuneration of the EIF cannot be based only on costs incurred but should include an incentive component to motivate the EIF to pursue the achievement of objectives of the instruments.
Това е изискване, заложено във Финансовия регламент. 
This is a requirement enshrined in the Financial Regulation.
Освен това съгласно собствените му устави ЕИФ не може да оперира с мандати на трета страна само въз основа на възстановяване на разходите. д) Комисията приема отчасти препоръка 3, буква д). 
In addition, as required in its own Statutes, EIF cannot operate third party mandates on a pure cost reimbursement basis. (e) The Commission partially accepts recommendation 3 (e).
Комисията приема, че таксите ще продължават да бъдат обвързани, inter alia, с постигането на целите за ефективност, според които плащанията за резултати ще бъдат структурирани в зависимост от постигнатите междинни цели. 
The Commission accepts that fees will continue to be linked, inter alia, to the achievement of performance targets whereby the performance payments will be structured according to milestones achieved.
Въпреки това Комисията ще обмисли обвързването на таксите с развитието на европейския пазар на рисков капитал само в случаите, в които инструментите имат заложена подобна цел и ако може да се намери подходящ показател. 
However, the Commission will consider linking fees to the development of the European venture capital market only in cases where the instruments would have such stated objective and if an appropriate indicator could be found.
18 Одитен екип Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от нейните одити на политиките и програмите на ЕС или теми, свързани с управлението, в конкретни бюджетни области. 
Audit team The ECA’s special reports set out the results of its audits of EU policies and programmes, or of management-related topics from specific budgetary areas.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав IV, специализиран в областта на пазарната регулация и конкурентоспособната икономика, с ръководител Alex Brenninkmeijer – член на ЕСП. 
This performance audit was carried out by Audit Chamber IV Regulation of markets and competitive economy, headed by ECA Member Alex Brenninkmeijer.
Одитът беше осъществен под ръководството на члена на Европейската сметна палата Baudilio Tomé Muguruza, подпомогнат от Daniel Costa de Magalhães — началник на кабинета, Ignacio García de Parada — аташе в кабинета, и Simon Dennett — анализатор; Ioanna Metaxopoulou — директор в Одитен състав IV; Marion Colonerus — главен ръководител; Helmut Kern — ръководител на задача. 
The audit was led by ECA member Baudilio Tomé Muguruza, supported by Daniel Costa de Magalhães, Head of Private Office, Ignacio García de Parada, Private Office Attaché and Simon Dennett, Analyst; Ioanna Metaxopoulou, Director Chamber IV; Marion Colonerus, Principal Manager; Helmut Kern, Head of Task.
Одитният екип включва Christian Detry, Ezio Guglielmi и Natalie Hagmayer. 
The audit team consisted of Christian Detry, Ezio Guglielmi and Natalie Hagmayer.
От ляво на дясно: Daniel Costa de Magalhães, Christian Detry, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada, Ioanna Metaxopoulou, Helmut Kern, Ezio Guglielmi. 
From left to right: Daniel Costa de Magalhães, Christian Detry, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada, Ioanna Metaxopoulou, Helmut Kern, Ezio Guglielmi.
График Събитие Дата Приемане на Меморандума за планиране на одита (МПО) / Начало на одита 12.12.2017 г. Официално изпращане на проектодоклада до Комисията (или до друга одитирана институция) 29.4.2019 т. Приемане на окончателния доклад след съгласувателната процедура 17.9.2019 г. 
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 12.12.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 29.4.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 17.9.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 17.10.2019
PDF ISBN 978-92-847-3575-4 doi:10.2865/95183 QJ-AB-19-015-BG-N HTML ISBN 978-92-847-3543-3 doi:10.2865/165184 QJ-AB-19-015-BG-Q 
PDF ISBN 978-92-847-3562-4 doi:10.2865/391626 QJ-AB-19-015-EN-N HTML ISBN 978-92-847-3530-3 doi:10.2865/754636 QJ-AB-19-015-EN-Q
ЕС предоставя средства на фондове за рисков капитал за целите на инвестиции основно в стартиращи предприятия и иновативни нововъзникващи предприятия. 
The EU provides money to venture capital funds for investment mainly in start-ups and innovative emerging firms.
Одитът разгледа шест централно управлявани интервенции, изпълнени от 1998 г. насам. 
This audit assessed six centrally managed interventions that have been implemented since 1998.
Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) управлява тези интервенции от името на Комисията. 
The EIF manages these interventions on behalf of the Commission.
Сметната палата установи, че Комисията е увеличила финансовата си подкрепа през годините, без да е извършила пълна оценка на нуждите на пазара или на капацитета за усвояване. 
We found that the Commission increased its financial support over the years without fully assessing market needs or absorption capacity.
Нейната инвестиционна стратегия не е цялостна, а по-малко развитите пазари на рисков капитал не са получили значителни ползи. 
Its investment strategy was not comprehensive, and less developed venture capital markets benefited little.
Процедурите на ЕИФ също се нуждаят от рационализиране и усъвършенстване. 
The EIF’s procedures also require streamlining and improvement.
BG 2019 Специален доклад 18 Емисии на парникови газове в ЕС – докладването на емисиите е добро, но е необходима по-качествена информация за бъдещото им намаляване No 
EN 2019 Special Report 18 EU greenhouse gas emissions: Well reported, but better insight needed into future reductions NO 1
Съдържание Кратко изложение Въведение Международен контекст Европейски контекст Обхват и подход на одита Констатации и оценки Комисията проверява и докладва по подходящ начин данните за емисиите в ЕС Докладите на ЕС отговарят на международните изисквания и ги надхвърлят Извършваният от Комисията и ЕАОС преглед на качеството на докладваните емисии е задоволителен Инвентаризацията на емисиите на парникови газове в ЕС се е подобрила с времето ЕС се нуждае от по-качествена информация за бъдещото намаляване на емисиите на парникови газове Комисията и ЕАОС помагат на държавите членки да подобрят качеството на прогнозите си Комисията не е оценила риска от значителни отклонения от референтния сценарий на ЕС Целите на ЕС за емисиите за 2020 г. обхващат повечето сектори, за които има налични данни Точки I—VIII 01-15 01-05 06-15 16-21 22-65 22-40 23-27 28-34 35-40 41-65 42-46 47-50 51-55 56-58 59-65 66-75 Комисията е разработила секторни пътни карти, които обхващат почти 70 % от емисиите Докладването относно мерките и политиките на ЕС е непълно Заключения и препоръки Приложение – Информация за парниковите газове 2 
Contents Executive summary Introduction International context European context Audit scope and approach Observations The Commission checks and reports EU emission data appropriately EU reports meet and exceed international requirements The Commission and EEA quality review of the reported emissions is satisfactory The EU greenhouse gas inventory has improved over time The EU needs better insight into future greenhouse gas emission reductions The Commission and EEA help Member States improve the quality of their projections The Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario EU 2020 emission targets cover most of the sectors for which data is available The Commission has developed sectoral roadmaps covering almost 70 % of emissions Reporting on EU policies and measures is incomplete Conclusions and recommendations Annex – Information on greenhouse gases Acronyms and abbreviations Paragraph I-VIII 01-15 01-05 06-15 16-21 22-65 22-40 23-27 28-34 35-40 41-65 42-46 47-50 51-55 56-58 59-65 66-75 2
Акроними и съкращения Речник на термините Отговори на Комисията Одитен екип График 3 
Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3
Кратко изложение I Като страна по Протокола от Киото (1997 г.) и Парижкото споразумение (2015 г.) ЕС е поел ангажимент да участва в глобалните усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. 
Executive summary I The EU, as a party to the Kyoto Protocol (1997) and the Paris Agreement (2015), is committed to take part in the global effort to reduce greenhouse gas emissions.
В съответствие с тези споразумения ЕС си е поставил за цел до 2020 г. да намали емисиите си на парникови газове с 20 %, с 40 % до 2030 г. и с 80 – 95 % до 2050 г. 
In line with these agreements, the EU is aiming for a 20 % reduction in greenhouse gases by 2020, a 40 % reduction by 2030 and an 80-95 % reduction by 2050.
За да оцени напредъка към постигането на тези цели, Комисията се нуждае от оценки за емисиите в миналото и прогнозните емисии, както и за въздействието на политиките и мерките, насочени към намаляване на емисиите. 
To assess progress towards these targets, the Commission needs estimates of past and projected emissions, and of the effects of policies and measures aimed at reducing emissions.
В своя обзорен доклад „Действия на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“ от 2017 г. ЕСП определи инвентаризациите на парниковите газове като област на потенциален риск, в която е извършена ограничена одитна дейност. 
Our landscape review on EU action on energy and climate change of 2017 identified inventories of greenhouse gas emissions as an area of potential risk in which limited audit work had taken place.
II Одитът беше съсредоточен върху усилията на Комисията, подпомагана от Европейската агенция за околната среда (EАОС), за осигуряване на качествена инвентаризация на емисиите на парникови газове в ЕС и информация за бъдещото намаляване на емисиите. 
II Our audit focused on efforts of the Commission, assisted by the European Environment Agency (EEA), to ensure the quality of the EU greenhouse gas inventory and of the information on future emission reductions.
ЕСП установи, че данните за емисиите в ЕС се докладват по подходящ начин, но Комисията се нуждае от по-качествена информация за бъдещото намаляване на емисиите на парникови газове. 
We found that the EU emission data is appropriately reported, but that the Commission needs better insight into future greenhouse gas emission reductions.
III В съответствие с международните изисквания Комисията докладва за емисиите на парникови газове пред секретариата на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и предоставя допълнителни данни на Европейския парламент и на Съвета. 
III The Commission reports on greenhouse gases to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) Secretariat in line with international requirements, and provides additional data to the European Parliament and the Council.
За да се осигури качеството на тези данни, в Регламента относно механизма за мониторинг и правилата за прилагането му е определена система на ЕС за преглед на инвентаризациите на парниковите газове на държавите членки. 
To ensure the quality of this data, the Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules set out an EU system for reviewing Member States’ greenhouse gas inventories.
Работата на ЕСП показа, че Комисията, подпомагана от EАОС, извършва задоволителни проверки на докладваните емисии и че инвентаризациите на парниковите газове в ЕС са се подобрили с времето. 
Our work showed that the Commission, assisted by the EEA, verifies satisfactorily the reported emissions and that the EU greenhouse gas inventories have improved over time.
За сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) обаче проверителите не извършват същите видове проверки, както за другите сектори. 
However, for the land use, land-use change, and forestry (LULUCF) sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors.
Този сектор е особено важен не само за целите за 2030 г., но и защото при данните за ЗПЗГС има голяма статистическа несигурност. 
This sector is particularly relevant not only for the 2030 targets, but also because the LULUCF data has a high statistical uncertainty.
IV С Регламента относно механизма за мониторинг е създадена и система на ЕС за преглед на данните от прогнозите на държавите членки. 
IV The Monitoring Mechanism Regulation also established an EU system for reviewing data on Member States’ projections.
В извършените от Комисията и РКООНИК прегледи през 2017 г. са установени по-малко проблеми в сравнение с 2015 г., което показва подобрение в националните прогнози. 
The Commission and UNFCCC review both identified fewer issues in 2017 than in 2015, indicating an improvement in national projections.
Комисията обаче не е оценила риска от значителни отклонения от референтния сценарий на ЕС. 
However, the Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario.
V За да постигне намаляване на емисиите, ЕС е въвел цели, които обхващат по-голямата част от докладваните данни. 
V For achieving emission reductions, the EU has put in place targets which include most of the reported data.
За сектора на ЗПЗГС първите цели на ЕС следва да бъдат постигнати до 2030 г., а за международното корабоплаване договорената на международно равнище цел е за 2050 г. 
For the LULUCF sector the first EU targets are for 2030, while for international shipping the internationally agreed target is for 2050.
Международното въздухоплаване вече е включено в целите на ЕС за 2020 г. 
International aviation is already included in the EU 2020 targets.
VI ЕСП установи, че дългосрочните секторни пътни карти обхващат почти 70 % от докладваните емисии. 
VI We found that long-term sectoral roadmaps cover almost 70 % of the emissions reported.
Тези специални пътни карти са от решаващо значение за развитието на съответните сектори по устойчив начин. 
Such specific roadmaps are crucial for the development of the respective sectors in a sustainable way.
За някои ключови сектори като например селското стопанство и ЗПЗГС обаче няма специални пътни карти. 
However, there are no specific roadmaps for some key sectors, such as agriculture and LULUCF.
Това се отразява върху краткосрочните секторни политики и мерки. 
This affects the sectoral shorter-term policies and measures.
VII Политиките и мерките за смекчаване на изменението на климата имат за цел да намалят бъдещите емисии. 
VII Mitigation policies and measures aim to reduce future emissions.
Комисията и ЕАОС са въвели проверки на качеството на представената от държавите членки информация за техните политики и мерки за смекчаване на изменението на климата. 
The Commission and the EEA have introduced checks on the quality of the information submitted by Member States on their mitigation policies and measures.
Комисията обаче не е представила оценки за въздействието върху емисиите на някои мерки и политики на ЕС. 
However, the Commission did not report estimates for some EU policies and measures’ impacts on emissions.
VIII Въз основа на тези констатации ЕСП отправя препоръки към Комисията, насочени към подобряване на: а) процедурата за преглед от страна на Комисията за сектора на ЗПЗГС; б) рамката за бъдещо намаляване на емисиите. 5 
VIII Based on these findings, we make recommendations to the Commission aimed at improving: (a) the Commission review process for the LULUCF sector; (b) the framework for future emission reductions. 5
Въведение Международен контекст 01 Парниковите газове абсорбират и отделят топлина (инфрачервена радиация от слънцето) в атмосферата. 
Introduction International context 01 Greenhouse gases absorb and release heat (infra-red radiation from the sun) in the atmosphere.
Междуправителственият комитет по изменение на климата (IPCC) е органът на Организацията на обединените нации за оценка на научните данни, свързани с изменението на климата. 
The Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) is the United Nations body for assessing the science related to climate change.
По негови оценки до момента причинените от човека емисии на парникови газове са довели до повишаване на глобалната температура с приблизително 1,0 °C спрямо нивата от прединдустриалния период. 
It estimates that human-induced greenhouse gas emissions have caused global temperatures to rise by approximately 1.0 °C above pre-industrial levels to date.
Между последиците от това повишаване са покачването на морското равнище и по-екстремните метеорологични явления. 
The subsequent effects of this increase include sea level rises and more extreme weather events.
02 През 1992 г. световните нации подписаха Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) с цел стабилизиране на концентрациите на парникови газове „на ниво, което би предотвратило опасна антропогенна (причинена от човека) намеса върху климатичната система“. 
02 In 1992, the global nations signed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), aiming to stabilise greenhouse gas concentrations “at a level that would prevent dangerous anthropogenic (human-induced) interference with the climate system”.
През 1997 г. бяха предприети допълнителни стъпки с Протокола от Киото, с който бяха въведени мерки и обвързващи цели за намаляване на емисиите за подписалите го развити държави. 
Further steps were taken in 1997 with the Kyoto Protocol, which put measures in place and introduced binding emission reduction targets for the developed countries that signed it.
Като част от Протокола от Киото развитите държави също така се ангажираха да определят политики и мерки за подпомагане на постигането по устойчив начин на целите за намаляване на емисиите от Протокола. 
As part of the Kyoto Protocol, the developed countries also committed to setting out policies and measures to support the achievement of the emission reduction targets in the Protocol in a sustainable way.
Секретариатът на РКООНИК наблюдава и докладва относно изпълнението на Конвенцията и на Протокола от Киото. 
The UNFCCC Secretariat monitors and reports on the Convention and the Kyoto Protocol’s enforcement.
03 Парижкото споразумение (2015 г.) беше подписано от 197 държави. 
03 The Paris Agreement (2015) was signed by 197 countries.
Целта на споразумението е да се ограничи повишаването на средната температура в световен мащаб до „значително под“ 2 °C спрямо равнищата от прединдустриалния период и да се насърчават усилията за ограничаване на повишаването на средната глобална температура „още повече“ – до 1,5 °C спрямо тези равнища. 
The aim of the agreement is to limit the increase in the global average temperature to “well below” 2 °C above pre-industrial levels, and to promote efforts to limit the global average temperature increase “even further”, to 1.5 °C above pre-industrial levels.
С Парижкото споразумение за подписалите го страни не се въвеждат обвързващи цели за намаляване на емисиите – вместо това с него се налага на всяка държава да определи национален принос към общата цел за ограничаване на повишаването на глобалната температура. 
The Paris Agreement does not introduce binding emission reduction targets for the signatory parties; instead, it imposes nationally determined contributions to the overall goal to limit the increase in global temperature.
Този принос включва както намаляването на причинените от човека емисии при източника, така и поглъщането („въглеродни поглътители“) на парникови газове. 
These contributions include both the countries’ reductions in man-made emissions at their source and removals (“carbon sinks”) of greenhouse gases.
04 Усилията за намаляване на емисиите на парникови газове, а оттам и за ограничаване на глобалното затопляне, се подпомагат от наличието на точна информация за равнищата на емисиите, тенденциите в развитието им и политиките и мерките, насочени към тяхното подобряване. 
04 Efforts to reduce greenhouse gas emissions, and thus to limit global warming, are helped by having accurate information about emission levels, trends, and the policies and measures aimed at improving them.
За това е необходима стабилна рамка за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове, както и надеждна информация за очакваните промени в емисиите, произтичащи от съществуващите и планираните политики и мерки. 
This requires a sound framework for monitoring and reporting on greenhouse gas emissions, as well as reliable information on projected changes in emissions resulting from existing and planned policies and measures.
05 Такива рамки са определени както в Протокола от Киото, така и в Парижкото споразумение. 
05 Both the Kyoto Protocol and the Paris Agreement set out such frameworks.
Рамката на Протокола от Киото е валидна до приключването на докладването на емисиите за 2020 г. (през 2022 г.). 
The Kyoto Protocol’s framework is valid until the reporting of emissions for 2020 (in 2022).
Рамката на Парижкото споразумение ще се използва за първи път за докладването на емисиите за 2021 г. (което ще бъде публикувано през 2023 г.). 
The Paris Agreement’s framework will first be used for the reporting of emissions for 2021 (to be published in 2023).
Тези рамки включват процедури за осигуряване на качеството (т.е. преглед на данните от секретариата на РКООНИК и неговите експертни екипи) и се подпомагат от насоки на РКООНИК и Междуправителствения комитет по изменение на климата. 
These frameworks include quality assurance procedures (i.e. a review of the data by the UNFCCC Secretariat and its expert teams), and are supported by guidelines from the UNFCCC and the International Panel for Climate Change.
Европейски контекст 06 Държавите – членки на ЕС, съставляват 6,9 % от световното население и 21,8 % от световния брутен вътрешен продукт1. 
European context 06 EU Member States account for 6.9 % of the global population and for 21.8 % of the world’s gross domestic product1.
През 2017 г. те са генерирали около 8,4 % от световните емисии на парникови газове2. 
They generated around 8.4 % of global greenhouse gas emissions in 20172.
07 ЕС е поел ангажимент да намали емисиите си на парникови газове3 с 20 % до 2020 г., с 40 % до 2030 г. и с 80 % – 95 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. 
07 The EU agreed to reduce its greenhouse gas emissions3 by 20 % by 2020, by 40 % by 2030 and by 80 % to 95 % by 2050 compared to 1990.