natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Това закъсняло приемане на стратегиите на държавите членки е намалило наличното време за изпълнение от осем години на пет или шест години, като потенциално е направило по-трудни за тези държави членки целите за увеличаване на широколентовото покритие до 2020 г. 
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States.
Таблица 3 – Дати на публикуване на стратегиите Съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ 38. 
Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38.
Сметната палата провери дали държавите членки са определили цели въз основа на целите на стратегията „Европа 2020“ относно широколентовия достъп. 
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives.
Както е показано в таблица 4, Сметната палата установи, че всички проверени държави членки са включили в стратегиите си както цел 1, така и цел 2, съответно за покритие с основен и с високоскоростен широколентов достъп. 
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies.
За четири от петте проверени държави членки цел 1 вече е била постигната при публикуването на стратегиите. 
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published.
В някои случаи определените цели са по-амбициозни от целите на стратегията „Европа 2020“: • В Германия за цел 2 вместо покритие от 30 Mbps до 2020 г., целта е до 2018 г. 100 % от населението да има покритие със скорост от 50 Mbps; а • В Унгария за цел 2 целта е всяко домакинство да има достъп до интернет услуга със скорост 30 Mbps до 2018 г., а не до 2020 г. 
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020.
31 Държава членка Дата на публикуване на стратегията Ирландия Август 2012 г. Национален план за широколентов достъп. 
28 Member State Date of publication of the strategy Ireland August 2012: National Broadband Plan.
Полша Януари 2014 г.: Национален план за широколентов достъп Германия Август 2014 г.: Програма в областта на цифровите технологии за периода 2014 – 2017 г. 
Subsequently revised in December 2015 Poland January 2014: National Broadband Plan Germany August 2014: the Digital Agenda 2014-2017 Hungary December 2014: the National Infocommunication Strategy Italy March 2015: National strategy for ultra-fast broadband
Таблица 4 – Цели относно широколентовия достъп на проверените държави членки спрямо целите на стратегия „Европа 2020“ 32 Цели Германия Унгария Ирландия Италия Полша Цел 1: Основен широколентов достъп за цялото население до 2013 г.      Цел 2: Покритие от 30 Mbps за цялото население до 2020 г.      Цел 3: Над 50 % от домакинствата да имат абонамент за интернет връзка със скорост 100 Mbps до 2020 г.  ~  ~ ~ Легенда:: една и съща цел;:по-амбициозна цел; ~ цел за покритие, но не и цел за абонати;не е заложена такава цел. 
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target.
В стратегиите на някои държави членки е предоставена по-подробна информация за техните цели в сравнение с определените цели на високо равнище в стратегията „Европа 2020“. 
Some Member States’ strategies provided more detail on their targets than the high level Europe 2020 targets.
В Унгария в стратегията са определени допълнителни цели за минимални скорости на изтегляне и на качване съответно 7,5 Mbps и 1,7 Mbps. 
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively.
В Ирландия в стратегическия документ е определена минимална скорост на изтегляне 30 Mbps и са включени допълнителни цели, свързани например с минималната скорост на качване и с наличността на услугата. 
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability.
Нито една от проверените държавите членки не е включила в стратегията си национална цел, свързана с цел 3—50 % от домакинствата да станат абонати на свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка със скорост най-малко 100 Mbps. 
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps.
Италия, Полша и Унгария са включили цели за покритие на домакинствата с интернет връзка със скорост 100 Mbps. 
Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps.
(Покритието е необходимо, но не достатъчно условие за постигането на целта за абонати.) 
(Coverage is a necessary condition for achieving the take-up target, but not sufficient.)
В Италия целта е да се предостави скорост най-малко 100 Mbps на 85 % от населението и на всички обществени сгради, както и промишлени зони, логистични центрове и райони от голям икономически интерес. 
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest.
Въпреки че стратегията на Италия не включва цел за абонати, в нейния инвестиционен план, който определя начина, по който възнамерява да приложи стратегията си, все пак е включена цел за абонати. 
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target.
В Полша и Унгария целите са до 2020 г. 50 % от домакинствата да имат достъп до услуги със скорост най-малко 100 Mbps. 
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020.
Стратегиите, представени на Комисията от проверените държави членки, невинаги съдържат пълна информация 41. 
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41.
С цел да се гарантира наличието на необходимите условия за ефективно и ефикасно използване на европейските структурни и инвестиционни фондове, Комисията е разработила предварителни условия (ПУ) за програмния период 2014 – 2020 г. 
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period.
Като условие за финансиране, от държавите членки се изисква да определят дали са изпълнени съответните ПУ и да документират това в своите споразумения за партньорство22 или оперативни програми (ОП) (или да изготвят планове за това до края на 2016 г.).23 42. 
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42.
ПУ във връзка с широколентовата инфраструктура се прилагат за държавите членки, търсещи съфинансиране от ЕФРР, и от тях се изисква да разработят национален или регионален план за широколентов достъп, който да съдържа: • основан на икономически анализ план за инвестиции в инфраструктура, в който се отчитат съществуващата частна и публична инфраструктура и планираните инвестиции; • модели за устойчиви инвестиции, които подобряват конкуренцията и осигуряват достъп до инфраструктура и услуги, които са отворени, на достъпна цена, разработени така че да осигуряват качество и да посрещат бъдещи нужди, в съответствие с правилата за конкуренцията и държавната помощ; и В споразуменията за партньорство се определят плановете на националните органи за това как да бъде използвано финансирането от Европейските структурни и инвестиционни фондове и се очертават стратегическите цели и инвестиционните приоритети на всяка държава, които се обвързват с общите цели на стратегия „Европа 2020“. За по-подробна информация относно ПУ вж. 
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43.
И петте проверени държави членки са определили като изпълнени ПУ относно широколентовия достъп. 
The five examined Member States all determined the EAC on broadband as fulfilled.
Като част от проверката на споразуменията за партньорство и ОП, Комисията също е оценила условията като изпълнени за тези държави членки. 
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States.
Сметната палата обаче установи слабости в плановете на държавите членки за инвестиции в инфраструктура. 
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments.
На първо място, както е посочено в точка 40 по-горе, нито една от проверените държави членки не е определила в стратегията си цели за абонати на интернет връзка на скорост 100 Mbps – третата цел относно широколентовия достъп в стратегията „Европа 2020“. 
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy.
На второ място, плановете за широколентов достъп на Германия са непълни. 
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete.
Важен елемент на стратегията за широколентов достъп в Германия е процесът на картографиране на широколентовия достъп, който е започнал през 2010 г. 
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010.
Без качествени данни за този процес и без последващо определяне на това къде е вероятно да инвестира частният сектор и къде е необходима по-голяма публична интервенция, органите не са в състояние да разработят всеобхватния „план за инвестиции в инфраструктура“, който се изисква от ПУ. 
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC.
Качеството на данните и картографирането на широколентовия достъп са се подобрили значително от неговото стартиране през 2010 г., но невинаги са задоволителни, тъй като по-големите оператори на широколентови мрежи не актуализират картата със същата бързина, с която внедряват мрежата. 
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network.
Не всички проверени държави членки са се справили с предизвикателствата, свързани с тяхната традиционна инфраструктура 45. 
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45.
Всяка една от проверените държави членки функционира в рамките на собствената си технологична, конкурентна и правна среда; това оказва влияние върху начина, по който всяка от тях се стреми да изпълни целите на стратегията „Европа 2020“. 
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets.
Полша и Унгария имат относително по-слабо развита традиционна инфраструктура с медни проводници за телефонни системи. 
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems.
Когато публичните органи са използвали модела при недостиг на финансиране за публичните търгове за широколентова инфраструктура (вж. каре 6), обикновено резултатът е бил използване на решения с кабели и оптични линии. 
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions.
35 Каре 6 – Публично подпомагане за широколентов достъп Според Комисията25 съществуват четири модела за подкрепа от публичния сектор за широколентов достъп: – Преки инвестиции (модел за общински инвестиции с публично управление) – при които разполагането и експлоатацията на мрежата се контролират от публичен орган, а мрежата е достъпна за всички оператори (позната като мрежа за отворен достъп на едро); – Непреки инвестиции (модел за общински инвестиции с частно управление) – при които частно предприятие с възложена обществена поръчка изгражда отворена мрежа, чрез която операторите могат да предоставят услугите си на отделните клиенти; – Подпомагане за водени от общностите инициативи (модел за общностен широколентов достъп) – подход „отдолу нагоре“, при който разгръщането на широколентовия достъп се осъществява чрез частна инициатива с участието на местните граждани; и – Субсидия за оператор (модел при недостиг на финансиране) – публичен орган предоставя необходимото финансиране за преодоляване на недостига на инвестиции между това, което е икономически изгодно за частния сектор, и това, което е необходимо за осигуряването на подходяща инфраструктура. 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools. 
31 Box 6 - Public sector support for broadband According to the Commission25 there are four models for public sector support for broadband: - Direct investment (publicly run municipal investment model) – where the deployment and operation of the network is controlled by a public authority and the network is available to all operators (known as a wholesale open access network); 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools.
Германия, Ирландия и Италия имат добре развита традиционна инфраструктура с медни проводници. 
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure.
В Германия и Италия, когато в публичните търгове за широколентова инфраструктура е използван моделът при недостиг на финансиране, тенденцията е била да се използва инфраструктурата с медни проводници, притежавана от заварения оператор (националният традиционен телекомуникационен оператор). 
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator).
В Ирландия моделът при недостиг на финансиране е използван за публичния търг във връзка с националния план за широколентов достъп, но тръжната процедура е разработена така, че да не стимулира използването на медни проводници заради изискванията за скоростта. 
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds.
В Италия през 2016 г. органите са решили да използват модела на преки инвестиции за публични търгове за разгръщане на широколентов достъп чрез мрежа за отворен достъп на едро. 
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network.
В резултат на това е имало увеличено използване на решения за оптични линии и достъп до инфраструктура и услуги на приемливи цени. 
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices.
В Германия завареният оператор използва широко векторни технологии, за да подобри широколентовото си покритие. 
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage.
Това е технология, която позволява по-голяма скорост по медни проводници. 
This is a technology that allows increased speed over copper lines.
Чрез векторирането в момента са постижими скорости между 60 Mbps и 100 Mbps. 
With vectoring, speeds of between 60 and 100 Mbps are currently achievable.
В бъдеще може да са възможни скорости, които надхвърлят 100 Mbps за изтегляне. 
In the future, speeds exceeding 100 Mbps for downloads may be possible.
Предимството на векторирането е, че е по-евтино от полагането на нова инфраструктура. 
Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure.
Той обаче има своите ограничения. 
However, vectoring also has its limitations.
Първо, обявените скорости са за ограничен брой потребители; колкото повече потребители са свързани, толкова по-ниска е скоростта. 
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed.
Второ, векторирането е краткосрочно решение: то не е подходящо за бъдещето, така както са оптичните линии и коаксиалните кабели. 
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are.
Въпреки че може да е достатъчно добър за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, векторирането едва ли ще бъде достатъчно за амбициите на обществото на гигабитов интернет за 2025 г., когато ще се изискват скорости от 1 Gbps (точка 8). 
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8).
Трето, необходимото условие за векториране е само един доставчик да има изключителен физически достъп до последната миля (фигура 1), което потенциално ограничава конкуренцията. 
physical access to the last mile (Figure 1), potentially restricting competition.
Германия уведоми за намерението си да използва 36 37 продукт за виртуално необвързан местен достъп (VULA) във връзка с въвеждането на широколентова инфраструктура, финансирана с публични средства (вж. каре 7). 
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7).
Каре 7: Регулиране на векторирането чрез VULA в Германия Един продукт VULA изисква операторът на мрежата да пренася трафика на данни на конкурентите при условия, сходни на тези, които последните биха имали при физически достъп до медните проводници. 
33 Box 7: Regulating Vectoring through VULA in Germany A VULA product requires the network operator to transport competitors' data traffic at conditions similar to those the competitors would have had with physical access to the copper lines.
Това запазва способността на конкурентите да правят на клиентите си свои собствени разнообразни оферти за високоскоростен интернет, дори когато операторът на мрежата използва векториране. 
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator.
През септември 2016 г. Германия уведоми Комисията за три продукта VULA, предложени от телекомуникационните дружества за съответните им проекти за разгръщане на широколентовия достъп съгласно националната схема за широколентов достъп. 
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme.
През август 2017 г. Комисията публикува решение, в което изрази становище, че въвеждането на продукти VULA може да компенсира отрицателните последици от векторирането за широколентовата инфраструктура, финансирана с публични средства. 
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure.
Решението VULA обаче е сложно и някои експерти считат, че VULA е стъпка назад. 
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back.
Алтернативните оператори могат да използват само услугите, предоставяни от заварения оператор, тъй като техните нови продукти не се поддържат на равнището на услугата. 
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level.
Вследствие на това алтернативните оператори често решават да разгърнат оптични мрежи след като установят, че изграждането на собствена инфраструктура е икономически по-изгодно (вж. също и точка 66). 
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66).
Различни фактори са ограничавали напредъка на държавите членки към постигането на целите относно широколентовия достъп 49. 
Various factors limited Member States’ progress towards meeting broadband targets 49.
Сметната палата провери изпълнението на плановете за широколентов достъп в държавите членки с цел да определи факторите, които ограничават напредъка им към постигането на целите относно широколентовия достъп. 
We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets.
ЕСП се съсредоточи върху финансирането в селските райони, създадената регулаторна и конкурентна среда и координацията между различните програмни периоди и източници на финансиране. 
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding.
В някои държави членки финансирането в селските и крайградските райони не е организирано правилно 50. 
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50.
Сметната палата направи проверка дали държавите членки и ЕИБ са анализирали нуждите от широколентов достъп в различните райони (градски, крайградски и селски райони26). 
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26).
ЕСП също така провери дали те са определили и разпределили подходящи източници на финансиране за всеки район в зависимост от неговите характеристики при гарантиране на допълняемост и избягване на припокривания. 
We also checked whether they identified and allocated relevant funding sources to address each area depending on its characteristics, ensuring complementarity and avoiding overlaps.
Както е обяснено в точка 9, необходимите средства за постигане на целите относно широколентовия достъп до 2020 г. са били изчислени на 250 млрд. евро през 2013 г. 
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013.