natgillin/translations-raw huggingface dataset:
От създаването на ЕНМ ЕЦБ работи за изграждането на интегрирани ИТ системи, които да обслужват надзорния процес. 
Since the SSM’s inception, the ECB has been working to establish integrated IT systems supporting the supervision process.
През 2017 г. започнаха проекти за интегриране в IMAS на докладването на нарушения и свързаната с кризи информация. 
In 2017 projects were launched with a view to integrating breach reporting and crisis-related information into IMAS.
Действия при криза Параграф 127 Вж. коментарите на ЕЦБ по съответните параграфи (96–99). 
Crisis response Paragraph 127 See the ECB’s comments on the relevant paragraphs (96-99).
Препоръка 5 ЕЦБ е съгласна с тази препоръка. а) ЕЦБ счита, че въведената процедура вече осигурява количественото изразяване на всички релевантни надзорни констатации. б) ЕЦБ вече е въвела процедура, която да осигурява възможност за получаване на допълнителна информация за качеството на активите при институции, чието финансово състояние се е влошило осезаемо. в) ЕЦБ ще съставя редовен консолидиран доклад за напредъка, обхващащ всички банки, за които са установени проблеми с качеството на активите. 
Recommendation 5 The ECB agrees with this recommendation. a) The ECB considers that the process in place already ensures that all relevant supervisory findings are quantified. b) The ECB has already put in place a process to ensure that additional information can be obtained regarding the asset quality of institutions whose financial condition has deteriorated markedly. c) The ECB will produce a regular consolidated progress report covering all banks identified as having asset quality problems.
Такава информация вече се представя на висшето ръководство за всяка отделна банка. 
Such information is already provided to senior management for each individual bank.
Параграф 128 Вж. коментарите на ЕЦБ по съответните параграфи (101–104). 
Paragraph 128 See the ECB’s comments on the relevant paragraphs (101-104).
Препоръка 6 ЕЦБ е съгласна с препоръка а), но не приема препоръка б). a) ЕЦБ вече е установила връзка с Европейската комисия за изясняване на свързаните с ранната намеса въпроси. б) ЕЦБ не счита за полезно разработването на изчерпателни сценарии и потенциални поредици от мерки, тъй като реалните ситуации на криза се развиват по различни начини и може да бъдат необходими различни комплекси от мерки според спецификата на всяка отделна кризисна ситуация. 
Recommendation 6 11 The ECB agrees with recommendation (a) but does not accept recommendation (b). a) The ECB has already been in contact with the European Commission to clarify the issues related to early intervention. b) The ECB does not deem it useful to develop full scenarios and a potential cascade of measures, since crisis situations manifest themselves in different ways and different combinations of measures may be necessary depending on the specificity of each crisis situation.
Параграф 129 Вж. коментарите на ЕЦБ по съответните параграфи (107–109). 
Paragraph 129 See the ECB’s comments on the relevant paragraphs (107-109).
Препоръка 7 ЕЦБ не приема тази препоръка, тъй като вече е разработила указания относно оценката на институции като проблемни или с вероятност да станат проблемни, които допълват насоките на ЕБО по темата. 
Recommendation 7 The ECB does not accept this recommendation, as it has already developed guidance on FOLTF assessments supplementing the EBA’s FOLTF guidelines.
Обективните елементи, за които става дума в препоръката, са описани изцяло в насоките на ЕБО, които ЕЦБ съблюдава. 
The objective elements referred to in the recommendation are described in full in the EBA guidelines, with which the ECB complies.
Параграф 130 Вж. коментарите на ЕЦБ по параграфи V, VI, VII, 14, 15 и 16. 
Paragraph 130 See the ECB’s comments on paragraphs V, VI, VII, 14, 15 and 16.
Препоръка 8 ЕЦБ не приема тази препоръка. 
Recommendation 8 The ECB does not accept this recommendation.
ЕЦБ предостави на Европейската сметна палата документи и информация, за да може тя да направи оценка на оперативната ефективност на управлението на ЕЦБ при въвеждането на процедури за управление на кризи в областта на нейната 13 надзорна функция в съответствие с мандата на Европейската сметна палата, определен в член 27.2 от Устава на ЕСЦБ и член 20, параграф 7 от Регламента за ЕНМ. 
The ECB provided the ECA with documents and information to allow it to assess the operational efficiency of the management of the ECB in establishing crisis management procedures for its supervisory function, in line with the ECA’s mandate as defined in Article 27.2 of the Statute of the ESCB and Article 20(7) of the SSM Regulation.
ЕЦБ ще продължи да сътрудничи изцяло на Сметната палата, за да може тя да изпълни мандата си съгласно Устава на ЕСЦБ и Регламента за ЕНМ. 
The ECB will continue to cooperate fully with the ECA in order to enable it to exercise its mandate, as per the Statute of the ESCB and the SSM Regulation. 12
Събитие Дата Приемане на Меморандум за планиране на одита (МПО)/Начало на одита 28.2.2017 г. Официално изпращане на проектодоклада до Европейската централна банка 3.11.2017 г. Приемане на окончателния доклад след съгласувателната процедура 12.12.2017 г. 
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 28.2.2017 Official sending of draft report to the European Central Bank 3.11.2017 Adoption of the final report after the adversarial procedure 12.12.2017 Official replies of the European Central Bank received in all languages 14.12.2017
От 2014 г. на Европейската централна банка (ЕЦБ) е възложена отговорността за осъществяване на банков надзор като част от създадения Единен надзорен механизъм. 
The European Central Bank (ECB) assumed responsibility for banking supervision in 2014, as part of the establishment of the Single Supervisory Mechanism.
Нейната мисия в това отношение е да допринася за сигурността и стабилността на банковата система. 
Its mission in this regard is to contribute to the safety and soundness of the banking system.
В еврозоната съществуват около 120 банкови групи, които оперират под прекия контрол на ЕЦБ, докато за други банкови групи надзорът се извършва от националните надзорни органи в тясно сътрудничество с ЕЦБ. 
There are about 120 banking groups in the euro area under the ECB’s direct remit, while other banking groups are supervised by national supervisors in close co-operation with the ECB.
В настоящия одит беше проверена оперативната ефективност на управлението на ЕЦБ на една конкретна надзорна задача – управлението на кризи. 
This audit assessed the operational efficiency of the management of the ECB in relation to one specific supervisory task: crisis management.
Сметната палата констатира, че ЕЦБ е създала солидна рамка за управление на кризи. 
We find that the ECB has established a substantial framework for crisis management.
Съществуват обаче някои концептуални недостатъци и признаци на неефективно прилагане на процедурите и това следва да бъде коригирано. 
However, there are some design flaws and signs of inefficient implementation that should be addressed.
Одиторите отправят няколко препоръки, които се отнасят до по-доброто използване на оценките на плановете за възстановяване, разработването на оперативни насоки за дейности по управление на кризи и усъвършенстването на управленските системи за докладване. 
We make a number of recommendations relating to making better use of recovery plan assessments and developing operational guidance for crisis management activities and enhance management reporting systems.
BG 2018 Специален доклад No 03 Одит на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) (съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС) 
EN 2018 Special Report NO 03 Audit of the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS
При изготвянето на доклада той беше подпомогнат от Georgios Karakatsanis — ръководител на неговия кабинет, Marko Mrkalj — аташе в кабинета, Zacharias Kolias — директор, и Giuseppe Diana — ръководител на одитна задача. 
He was supported in the preparation of the report by Georgios Karakatsanis, head of the private office and Marko Mrkalj, attaché; Zacharias Kolias, director; and Giuseppe Diana, head of task.
Одитният екип включва Stefano Sturaro, Shane Enright, Maëlle Bourque и Katia Mesonero-Herrera. 
The audit team consisted of Stefano Sturaro, Shane Enright, Maëlle Bourque and Katia Mesonero-Herrera.
От ляво надясно: Maëlle Bourque, Giuseppe Diana, Stefano Sturaro, Neven Mates, Marko Mrkalj, Shane Enright, Zacharias Kolias, Georgios Karakatsanis. 
From left to right: Maëlle Bourque, Giuseppe Diana, Stefano Sturaro, Neven Mates, Marko Mrkalj, Shane Enright, Zacharias Kolias, Georgios Karakatsanis.
СЪКРАЩЕНИЯ И АКРОНИМИ ГД ECFIN: Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ на Комисията ГД EMPL: Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ на Комисията ДМП: Доклад по механизма за предупреждение ЕЦБ: Европейска централна банка ЗП: Задълбочен преглед КИП: Комитет за икономическа политика на Съвета на Европейския съюз МВФ: Международен валутен фонд НПР: Национална програма за реформи ОИСР: Организация за икономическо сътрудничество и развитие ПМД: Процедура при макроикономически дисбаланси ППД: Процедура при прекомерен дисбаланс ПСР: Пакт за стабилност и растеж СП: Специфична препоръка за всяка държава EDP: Процедура при прекомерен дефицит 4 
ABBREVIATIONS AND ACRONYMS AMR: Alert Mechanism Report CSR: Country‐specific recommendation DG ECFIN: Commission Directorate‐General for Economic and Financial Affairs DG EMPL: Commission Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion ECB: European Central Bank EDP: Excessive deficit procedure EIP: Excessive imbalance procedure EPC: Economic Policy Committee of the Council of the EU IDR: In‐depth review IMF: International Monetary Fund MIP: Macroeconomic Imbalance Procedure NRP: National reform programme OECD: Organisation for Economic Cooperation and Development SGP: Stability and Growth Pact 4
Комитет за икономическа политика (КИП): Консултативен орган към Комисията и Съвета, създаден с Решение No 74/122/ЕИО на Съвета от 18 февруари 1974 г. 
GLOSSARY Economic Policy Committee (EPC): An advisory body to the Commission and the Council, set up by Council Decision 74/122/EEC of 18 February 1974.
КИП допринася за работата на Съвета по координиране на икономическите политики на държавите членки и на ЕС. 
The EPC contributes to the Council's work of coordinating the economic policies of the Member States and the EU.
Той включва по двама представители от всяка държава членка, двама представители на Комисията и двама представители на ЕЦБ. 
It comprises two delegates from each Member State, two from the Commission and two from the ECB.
Национална програма за реформи: Документ, изготвян годишно, който представя политиките и мерките на държавата членка за поддържане на растежа и заетостта и за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“. 
The Semester covers fiscal policies as determined by the Stability and Growth Pact, the prevention of excessive macroeconomic imbalances (under the MIP) and structural reforms in the context of the Europe 2020 strategy.
Стратегия „Европа 2020“: Програмата на ЕС за растеж и работни места за настоящото десетилетие. 
Europe 2020 strategy: The EU's agenda for growth and jobs for the current decade.
В стратегията са определени пет водещи цели, които се изразяват чрез седем водещи инициативи. 
The strategy identifies five headline targets, which are expressed through seven flagship initiatives.
Правителствата на държавите от ЕС са определили национални цели, за да подпомогнат постигането на общите цели на ЕС, и докладват за тях в своите национални програми за реформи (НПР). 
EU governments have set national targets to help achieve the overall EU targets, and report on them in their national reform programmes (NRPs).
5 КPАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ Относно процедурата при макроикономически дисбаланси I. Процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) е създадена с цел преодоляване на макроикономическите дисбаланси в ЕС, като отговор на липсата на инструменти на политика, насочени към предотвратяване на натрупване на такива дисбаланси преди кризата от 2008 г. 
5 EXECUTIVE SUMMARY About the Macroeconomic Imbalance Procedure I. The Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was designed to address macroeconomic imbalances in the EU, as a response to the absence of policy tools to prevent the build‐up of these imbalances prior to the 2008 crisis.
ПМД следва годишен цикъл. 
The MIP operates on an annual cycle.
Тя започва с публикуването от Комисията на икономическа и финансова оценка, известна като доклад по механизма за предупреждение (ДМП), в който се посочват държавите членки, изложени на риск от дисбаланси, за които е необходим допълнителен анализ под формата на задълбочен преглед (ЗП). 
It begins with the publication by the Commission of an economic and financial assessment, known as the Alert Mechanism Report (AMR), which identifies Member States at risk of imbalances that require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR).
Целта на задълбочените прегледи е да се направи заключение дали съществуват дисбаланси в избрани държави членки, както и дали те следва да се считат за прекомерни. 
The purpose of IDRs is to conclude whether imbalances are present in selected Member States, and whether they should be deemed excessive.
Накрая, въз основа на извършения в рамките на ЗП анализ Комисията следва да предложи специфични за всяка държава препоръки (СП), които накрая да бъдат приети от Съвета и да бъдат отправени към държавите членки с цел преодоляване на дисбалансите. 
Finally, on the basis of the IDR analysis, the Commission should propose country‐specific recommendations (CSRs), which eventually will be adopted by the Council and issued to Member States to address their imbalances.
Ако дисбалансите са оценени като „прекомерни“, в Регламента за ПМД се предвижда, че Комисията ще предложи на Съвета да задейства „процедура при прекомерен дисбаланс“ (ППД). 
If imbalances are deemed ‘excessive’, the MIP Regulation envisaged that the Commission would propose that the Council activate an “excessive imbalance procedure” (EIP).
Това представлява механизъм за засилено наблюдение, който включва възможност за санкции на държавите членки на еврозоната. 
This is an enhanced surveillance mechanism that includes the possibility of sanctions for euro‐area Member States.
Основният одитен въпрос беше: „Има ли солидна основа и адекватно ли се прилага ПМД?“ Сметната палата направи оценка на ефективността на прилагането на ПМД от страна на Комисията през периода 2012 г.—2017 г. 
What we audited IV. The main audit question was: “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” We assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 2017.
Констатации на Сметната палата V. Въпреки че като цяло ПМД е добре разработена, Комисията не я прилага по начин, който да гарантира ефективното предотвратяване и коригиране на дисбалансите. 
What we found V. Although the MIP is generally well designed, the Commission is not implementing it in such a way as to ensure the effective prevention and correction of imbalances.
Комисията използва специфични препоръки по ПМД като ключов инструмент за преодоляване на макроикономическите дисбаланси. 
The Commission uses MIP‐relevant CSRs as a key tool to address macroeconomic imbalances.
Изпълнението им обаче е слабо. 
However, implementation has been low.
Въпреки че изпълнението им е задължение на държавите членки, съществуват и някои слабости в начина, по който те се формулират от Комисията. 
Although their implementation is the responsibility of Member States, there are also several weaknesses in the way they are 6 designed by the Commission.
Липсва систематична връзка между специфичните дисбаланси, установени в задълбочените прегледи, и предложените препоръки. 
No systematic link exists between the specific imbalances identified in the IDR and the proposed recommendations.
В някои случаи специфичните препоръки се определят като свързани с ПМД, въпреки че само в минимална степен се отнасят до макроикономически дисбаланси, ако изобщо се отнасят. Това затруднява държавите членки да предприемат подходящи корективни действия. 
In some cases CSRs are labelled as MIP‐relevant although they are only remotely linked to macroeconomic imbalances, if at all, thus making it harder for Member States to take appropriate remedial action.
Освен това специфичните препоръки по ПМД не отчитат в достатъчна степен фискалната политика, дори когато тя е свързана с определени нефискални дисбаланси. 
In addition, MIP‐CSRs do not sufficiently consider fiscal policy, even when it is relevant to non‐fiscal imbalances.
Съществува известно несъответствие между СП за отделни държави членки и препоръките за еврозоната като цяло. 
There is some inconsistency between CSRs for individual Member States and recommendations made for the euro area as a whole.
На последно място, Комисията понякога определя прекалено кратки срокове за изпълнение на препоръките. 
Finally, the Commission sometimes sets a very challenging timeframe for the implementation of recommendations.
Сметната палата е съгласна със заинтересованите страни, участвали в проучването, според чиято преценка анализът в ЗП е с добро качество, а дисбалансите са точно установени. 
We agree with the stakeholders we surveyed, who judge that the analysis in IDRs is of good quality and that imbalances are correctly identified.
През последните години обаче задълбочените анализи стават все по-малко видими в докладите на Комисията, в които вече в по-малка степен присъстват анализи и насоки за политиките във връзка с ПМД, след като ЗП са включени в докладите по държави (националните доклади), които предимно са свързани с общата икономическа координация на структурните политики. 
However, in recent years the IDRs have become progressively less visible in the Commission’s reporting, where MIP‐relevant analysis and policy advice are now less prominent after they have been integrated in the country reports, which primarily deal with the broad economic coordination of structural policies.
ПМД е допълнително отслабена от процеса на вземане на решения на Комисията по отношение на класификацията на дисбалансите по степен на сериозност. 
The MIP has been further weakened by the Commission’s decision‐making process regarding the classification of imbalances by severity.
Въпреки че дисбалансите се установяват на равнището на службите въз основа на ясни технически критерии, ЗП не съдържат ясна оценка на степента на тяхната сериозност. 
While imbalances are identified at departmental level on the basis of clear technical criteria, the IDRs do not contain a clear assessment of their severity.
Критериите, които стоят в основата на окончателните решения на колегиума на членовете на Комисията, не са прозрачни. 
The criteria underlying the final decisions taken by the College of Commissioners lack transparency.
Следва да се отбележи, че Комисията никога не е препоръчала задействане на процедура при прекомерен дисбаланс, въпреки факта, че от началото на прилагането 7 на ПМД през 2012 г. досега в няколко държави членки са били установени прекомерни дисбаланси в течение на продължителен период от време. 
It is noteworthy that the Commission has never recommended activation of the excessive imbalance procedure, despite the fact that, since the start of the MIP in 2012, several Member States have been identified as having excessive imbalances over a prolonged period.
Първият документ в този процес — ДМП, не способства по адекватен начин за ранното установяване на дисбаланси, тъй като използва показатели въз основа на неактуални данни и плъзгащи се средни стойности, които не отчитат най-новите събития. 
The first document in the process, the AMR, does not adequately facilitate the early identification of imbalances, since it uses indicators based on out‐of‐date data and moving averages which make it blind to recent events.
Освен това текстът на ДМП е по-скоро описателен, отколкото аналитичен. 
Moreover, the text of the AMR is descriptive rather than analytical.
Разпространяването на отрицателни последици върху други държави членки и върху еврозоната не се разглеждат особено задълбочено, въпреки че са направени някои подобрения в това отношение. 
Spill‐over effects on other Member States and the euro‐area dimension are not considered in much depth, although some improvements have been made in this regard. 7
Препоръки на Европейската сметна палата а) Комисията следва систематично да обвързва СП по ПМД с макроикономически дисбаланси. 
What we recommend (a) The Commission should systematically link MIP‐CSRs to macroeconomic imbalances.
Предложените мерки следва да бъдат достатъчно детайлни и да се концентрират върху действия на политиките в тази област, насочени към намаляване на дисбалансите в краткосрочен и средносрочен план. 
The proposed measures should be sufficiently detailed, and should focus on policy actions to reduce imbalances in the short‐to‐medium term.
Винаги, когато това е възможно, Комисията следва да извършва предварителни и последващи оценки на отражението на действията в рамките на политиките върху съответните дисбаланси. б) Задълбочените прегледи следва да предоставят ясна оценка за сериозността на дисбалансите, пред които е изправена дадена държава членка. 
Wherever possible, the Commission should make ex‐ante and ex‐post assessments of the impact of policy actions on imbalances. (b)IDRs should provide a clear characterisation of the severity of the imbalances a Member State is facing.
Комисията следва да увеличи прозрачността чрез приемане, публикуване и прилагане на ясни критерии за класифициране на дисбалансите. 
The Commission should enhance transparency by adopting, publishing and applying clear criteria for classifying imbalances.
Освен ако не са налице особени обстоятелства, тя следва да препоръча задействането на процедура при прекомерен дисбаланс (ППД), когато има доказателства, че дадена държава членка е изправена пред прекомерни дисбаланси. 
It should, unless there are specific circumstances, recommend the activation of an EIP when there is evidence that a Member State is facing excessive imbalances.
Ако при определени обстоятелства Комисията използва своите правомощия, по собствена преценка да се въздържи от предприемането на тази стъпка, тя следва ясно и публично да обясни причините за това. 8 
If, in specific circumstances, the Commission uses its discretionary powers to refrain from taking this step, it should clearly and publicly explain its reasons. (c) The Commission should provide a comprehensive and separately presented IDR with a length and level of detail that reflects the severity of the situation and the policy challenges.
СП по ПМД следва да бъдат в съответствие с препоръките за еврозоната, свързани с дисбалансите, включително когато е уместно и относно общата фискална позиция. е) Комисията следва да придаде по-голямо значение на ПМД в своята комуникация с обществеността. 
MIP‐CSRs should be consistent with recommendations for the euro area relevant to imbalances, including on the overall fiscal stance, when appropriate. (f) The Commission should give greater prominence to the MIP in its communication with the public.
В контекста на ефективната комуникация, съответните членове на Комисията следва да бъдат на разположение на парламентите на държавите членки, в случаите когато Комисията е оценила дисбалансите като прекомерни, така че те да могат да обяснят мотивите за решенията на Комисията и съответните препоръки по политиките. 9 
In the context of effective communication, the relevant Commissioners should be available to parliaments of Member States, whenever the Commission has assessed 8 imbalances as being excessive, so that they can explain the rationale for its decisions and corresponding policy recommendations.
ВЪВЕДЕНИЕ Икономическа обосновка и правна рамка 1. 
INTRODUCTION Economic rationale and legal framework 1.