natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Към момента на одита все още предстоеше приемането на законодателно предложение за удължаване на срока на действие на ЕФСИ до края на 2020 г., както и за увеличаване на гаранцията от бюджета на ЕС до 26 млрд. евро и за достигане на инвестиционна цел от 500 млрд. евро. 
At the time of the audit, the adoption of a legislative proposal to extend the duration of the EFSI until the end of 2020 and to increase the EU budget guarantee to 26 billion euro and to reach an investment target of 500 billion euro was still pending.
7 Ефект на лоста (ефект на ливъридж): Във връзка с финансовите инструменти, финансирани от бюджета на ЕС и националните публични фондове, ефектът на лоста се изразява по отношение на това каква сума от средствата (публични или частни) са действително на разположение, за да се осигури финансова подкрепа за крайните получатели за всяко евро от публичните средства (от ЕС и националните публични фондове), предоставени на инструмента. 
Leverage effect: In relation to financial instruments funded from the EU budget and national public funds, leverage is expressed in terms of how many euro of funding (public and private) have been effectively been available to provide financial support to final recipients for each euro of public funding (EU and national public funds) endowed to the instrument.
Обществена поръчка: Възлагането на обществени поръчки е процесът, чрез който националните, регионалните и местните публични органи, както и публичноправните организации, закупуват продукти, услуги и строителни работи, като например строителството на пътища и сгради. 
7 Managing authority: A Managing authority is a national, regional or local public authority (or any other public or private body), which has been designated by a Member State to manage an Operational Programme.
Оперативна програма (ОП): В оперативната програма се определят приоритетите и конкретните цели на дадена държава членка и начинът, по който средствата (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) ще бъдат използвани в рамките на определен период от време (обикновено 7 години) за финансиране на проекти. 
Operational programme (OP): An OP sets out a Member StateŐs priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects.
Тези проекти трябва да допринасят за постигане на известен брой цели, определени на нивото на приоритетната ос на оперативната програма. 
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OPŐs priority axis.
8 програми могат да получават финансиране от ЕФРР, КФ и/или ЕСФ. 
OPs can get funding from ERDF, CF and/or ESF.
Оперативната програма се изготвя от държавата членка и трябва да бъде одобрена от Комисията преди да бъдат извършени плащания от бюджета на ЕС. 
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made.
Програмен период: Многогодишната рамка, в която се планират и реализират разходите по структурните фондове и Кохезионния фонд. 
Programming period: The multiĐannual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented.
Споделено управление: Метод за изпълнение на бюджета на ЕС, при който Комисията делегира задачи по изпълнението на държавите членки, като същевременно запазва крайната отговорност. 
Shared management: A method of implementing the EU budget in which the Commission delegates implementation tasks to the Member States, while retaining final responsibility.
Трансевропейски транспортни мрежи (TEN-T): Трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) представляват планиран набор от шосейни, железопътни, въздушни и водни 2 OВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
Trans-European Transport Networks Transport (TEN-T): The Trans-European Transport Networks (TEN-T) are a planned set of road, rail, air and water transport networks in Europe.
TEN-T включва основна и широкообхватна мрежа, които следва да бъдат завършени съответно до 2030 г. и до 2050 г. 
It includes the Core Network and the Comprehensive Network, which are required to be completed by 2030 and 2050 respectively.
КPАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ I. Проектите за публично-частни партньорства (ПЧП) мобилизират частния и обществения сектор за предоставяне на стоки и услуги, които традиционно се предоставят само от публичния сектор, като по този начин облекчават строгите бюджетни ограничения, наложени на публичните разходи. 
EXECUTIVE SUMMARY I. Public-Private Partnership (PPP) projects harness both the public and the private sector to provide goods and services which are conventionally supplied by the public sector, while easing the stringent budgetary constraints placed on public expenditure.
ОТ 90-те години насам 1 749 ПЧП на обща стойност 336 млрд. евро са достигнали етапа на финансово финализиране в ЕС. 
Since the 1990s, 1 749 PPPs worth a total of 336 billion euro have reached financial close in the EU.
Повечето ПЧП се изпълняват в транспортния сектор, където през 2016 г.са извършени една трета от всички инвестиции за годината, а след него се подреждат здравеопазването и образованието. 
Most PPPs have been implemented in the field of transport, which in 2016 accounted for one third of the entire yearŐs investment, ahead of healthcare and education.
До момента обаче средствата на ЕС не се използват много активно за ПЧП. 
However, to date EU-funds have been little used for PPPs.
Въпреки че политиката на Комисията през последните години е насърчителна по отношение на използването на ПЧП (например в стратегията „Европа 2020“) като потенциално ефективно средство за изпълнение на проекти, Сметната палата установи, че през периода 2000—2014 г. само 84 ПЧП с обща стойност на проектите от 29,2 млрд. евро са получили финансиране от ЕС в размер на 5,6 млрд. евро. 
Although the CommissionŐs policy has been encouraging the use of PPPs for some years (e.g. the Europe 2020 strategy) as a potentially effective means of delivering projects, we identified that during the 2000-2014 period just 84 PPPs, with a total project cost of 29.2 billion euro, received 5.6 billion euro in funding from the EU.
Отпуснатата безвъзмездна финансова помощ по структурните фондове и Кохезионния фонд е основният източник на финансиране от ЕС, а на второ място са финансовите инструменти, често в сътрудничество с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ). 
Structural and Cohesion Fund grants were the main EU source of funding, followed by financial instruments - often in cooperation with the European Investment Bank (EIB).
Сметната палата разгледа 12 ПЧП, съфинансирани от ЕС във Франция, Гърция, Ирландия и Испания в областта на пътния транспорт и информационните и комуникационните технологии (ИКТ). 
We examined 12 EU co-financed PPPs in France, Greece, Ireland and Spain in the fields of road transport and Information and Communication Technology (ICT).
В посетените държави членки са извършени около 70 % от общите проектни разходи (29,2 млрд. евро) за подпомаганите от ЕС ПЧП. 
The visited Member States accounted for around 70 % of the total project cost (29.2 billion euro) of EU-supported PPPs.
Сметната палата разгледа дали одитираните проекти са успели да се възползват от очакваните предимства на ПЧП, дали са се основавали на надеждни анализи и подходящ подход, както и дали цялостната институционална и правна рамка в посетените държави членки е подходяща за успешното изпълнение на ПЧП. 
We assessed whether the audited projects were able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver, whether they were based on sound analyses and suitable approaches and whether the overall institutional and legal frameworks within the visited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs.
- ПЧП са позволили на публичните органи да изграждат широкомащабни инфраструктурни проекти чрез една процедура, но са увеличили риска от недостатъчна конкуренция и по този начин са поставили договарящите органи в по-слаба позиция за преговори. - Използването на ПЧП често изисква преговори по аспекти, които обикновено не са част от традиционните процедури за обществени поръчки и поради това отнема повече време от обикновените проекти. 
Overall, we found that: - PPPs allowed public authorities to procure large-scale infrastructures through a single procedure, but they increased the risk of insufficient competition and thus putting contracting authorities in a weaker negotiating position. - Procuring PPPs typically requires negotiating on aspects that are usually not part of traditional procurement and therefore takes up more time than traditional projects.
Една трета от одитираните 12 проекта са били засегнати от значителни закъснения, като процедурите по възлагане са отнели между 5 и 6,5 години. - Подобно на традиционните проекти и по-голямата част от одитираните ПЧП са били засегнати от значителна неефективност под формата на закъснения при етапа на изграждане, както и от големи увеличения на разходите. 
9 10 - Similarly to traditional projects, also the majority of the audited PPPs were subject to considerable inefficiencies in the form of delays during construction and major cost increases.
Общо седем от девет приключени проекта (с общи проектни разходи от 7,8 млрд. евро) са се сблъскали със закъснения от два до 52 месеца. 
Overall, seven out of the nine completed projects (with aggregate projects costs of 7.8 billion euro) faced delays ranging from two to 52 months.
Освен това са били необходими допълнителни публични средства в размер на почти 1,5 млрд. евро, за да се завършат одитираните пет проекта за изграждане на автомагистрали в Гърция и Испания, около 30 % от които са предоставени от ЕС (422 млн. евро). 
Moreover, an additional amount of almost 1.5 billion euro in public funds was necessary to complete the five motorways we audited in Greece and Spain, around 30 % of which was provided by the EU (corresponding to 422 million euro).
Сметната палата счита, че тази сума е изразходвана неефективно от гледна точка на постигането на потенциални ползи. - Освен това в Гърция (която е несъмнено най-големият получател на средства от ЕС с 59 % от общия размер на отпуснатите от ЕС ресурси, или 3,3 млрд. евро) цената на километър за три проверени автомагистрали се е увеличила с до 69 %, докато в същото време обхватът на проектите е бил намален с до 55 %. 
We consider this amount to have been spent ineffectively in terms of achieving the potential benefits. - More importantly, in Greece (which is by far the largest recipient of EU contributions with 59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro), the cost per km of three assessed motorways had increased by up to 69 %, while at the same time the project scopes were reduced by up to 55 %.
Това се дължи най-вече на финансовата криза и лошо изготвените проекти от партньора от публичния сектор, което е довело до преждевременно сключени и недостатъчно ефективни договори с частните концесионери. - Големият мащаб, високата цена и значителната продължителност на типичните инфраструктурни ПЧП изискват особено внимание. 
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence.
Сметната палата установи обаче, че предварителните анализи са били основани на прекалено оптимистични сценарии по отношение на бъдещото търсене и ползване на планираната 11 12 инфраструктура, което е довело до по-ниско използване на проектите с до 69 % (за ИКТ) и до 35 % (за автомагистралите) в сравнение с прогнозните стойности. 
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts.
При това не се взема предвид предстоящия риск от крайно недостатъчно използване на автомагистралите в Гърция след тяхното завършване. - В по-положителен аспект, деветте завършени одитирани проекта показват добро равнище на обслужване и поддръжка и имат потенциала да запазят това ниво за оставащото време от продължителността на проекта. - За повечето от одитираните проекти вариантът за изпълнение чрез ПЧП е избран без предварително извършване на сравнителен анализ на другите възможности, например с помощта на сравнителен показател на публичния сектор, като по този начин не е било доказано, че избраният вариант предлага най-добро съотношение на разходите и ползите и защитава обществения интерес, като осигурява еднакви условия на конкуренция между ПЧП и традиционните обществени поръчки. - Разпределението на риска между партньорите от публичния и от частния сектор често е било неподходящо, непоследователно и неефективно, докато високите ставки на възнаграждение (до 14 %) по рисковия капитал на партньора от частния сектор невинаги са отразявали понесените рискове. 
This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement.
Освен това по-голямата част от шестте одитирани проекти в областта на ИКТ не са лесно съвместими с дългосрочни договори, тъй като се влияят от бързите промени в технологиите. 
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes.
Изпълнението на успешни проекти за ПЧП изисква значителен административен капацитет, който може да бъде осигурен единствено чрез подходяща институционална и правна рамка и дългосрочен опит в работата с такива проекти. 
Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects.
Сметната палата установи, че тези два елемента понастоящем са налице само в малък брой държави членки на ЕС. 
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States.
Поради това ситуацията не съответства на целта на ЕС да разходва по-голяма част от средствата на ЕС чрез смесени проекти, в т.ч. 
Therefore, the situation does not match the EUŐs aim to implement greater part of EU-funds through blended projects, including PPPs.
V. Съчетаването на финансиране от ЕС с ПЧП е свързано с допълнителни изисквания и несигурности. 
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties.
Освен това възможността за вписване на проектите за ПЧП като задбалансови позиции е важно съображение при избора на варианта за ПЧП, но тази практика също така носи риск за влошаване на икономическата ефективност и прозрачността. 
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency.
Поради това Сметната палата препоръчва на Комисията: а) да не насърчава по-интензивно и по-широко използване на ПЧП, докато установените проблеми не бъдат преодолени и изложените по-долу препоръки успешно изпълнени; б) да вземе мерки за намаляване на финансовото отражение на закъсненията и предоговарянето на разходите за ПЧП, които се понасят от партньорите от публичния сектор; в) да избира варианта за ПЧП въз основа на солиден сравнителен анализ на най-добрите възможности за възлагане на обществени поръчки; г) да установи ясни политики и стратегии за ПЧП; д) да подобри рамката на ЕС с цел по-голяма ефективност на проектите за ПЧП. 13 
We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness.
ВЪВЕДЕНИЕ Какво представляват ПЧП? 
INTRODUCTION What is a PPP?
Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) дефинира публично-частните партньорства (ПЧП) като дългосрочни договорни споразумения между правителството и частен партньор, при които последният осигурява и финансира публични услуги с помощта на капиталов актив, като споделя присъщите рискове3. 
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3.
Това широко определение показва, че ПЧП могат да бъдат насочени към постигането на множество цели в различни сектори, като например транспорт, социално жилищно настаняване и здравеопазване, както и да бъдат структурирани около различни подходи. 
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches.
ПЧП не се различават по своя характер и резултати от традиционно възложените проекти, но имат някои разлики по отношение на управлението на проектите и договорите. 
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned.
Основната разлика между ПЧП и традиционните проекти е при поделянето на риска между партньорите от публичния и от частния сектор. 
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner.
По принцип рисковете при един проект за ПЧП следва да бъдат разпределени за страната, която разполага с най-подходящи инструменти за тяхното управление, като целта е да се постигне оптимален баланс между изместването на риска и компенсацията за страната, която го понася. 
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party.
Партньорът от частния сектор често отговаря за рисковете, свързани с проектирането, изграждането, финансирането, експлоатацията и поддръжката на инфраструктурата, докато партньорът от публичния сектор обикновено поема регулаторните и политическите рискове. 
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks.
Най-често срещаната форма на ПЧП е DBFMO (акроним от английски език за „Design-Build-Finance-Maintain-Operate“ — проектиране, изграждане, финансиране, поддръжка, експлоатация)4. 
The most common form of PPP is the ŇDesign-Build-Finance-Maintain-OperateÓ (DBFMO) contract4.
При него партньорът от частния сектор е натоварен с изпълнението на всички етапи на проекта от проектирането до изграждането, експлоатацията и поддръжката на инфраструктурата, в т.ч. набирането на средства. 
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising.
Тази дългосрочна перспектива е известна също и като „подход на жизнения цикъл“. 
This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ.
Във фигура 1 са представени графично различните етапи на ПЧП от DBFMO тип, които са показани като попадащи в отговорността съответно на частния или публичния партньор. 
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner.
След завършване на етапа на изграждане, партньорът от публичния сектор започва да заплаща използването на услугата на партньора от частния сектор. 
The public partner starts to pay the private party for the use of the service, once the construction OECD, ŇPrinciples of Public Governance of Public-Private PartnershipsÓ, 2012.
15 4 Трите основни категории ПЧП са: а) концесии, при които обикновено крайните ползватели на услугата я заплащат пряко на партньора от частния сектор, без (или с намалено) възнаграждение от публичния сектор; б) съвместни предприятия, или институционални ПЧП, при които участниците от публичния и частния сектор стават акционери в трето дружество; в) договорни ПЧП, при които отношенията между страните се определят с договор. 
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract. 12 3 4
Фигура 1 — Схема на типично ПЧП от DBFMO вид, основано на наличността5 16 Правителството стартира обществена поръчка за изграждането и експлоатацията на инфраструктурата Прехвърляне на инфраструктурата към публичния сектор Плащания, свързани с наличието на инфраструктурата към партньора от частния сектор до края на жизнения ѝ цикъл Инфраструктурата не е налична = няма плащания ПЛАЩАНИЯ, СВЪРЗАНИ С НАЛИЧИЕТО НА ИНФРАСТРУКТУРА ЕКСПЛОАТАЦИЯ И ПОДДРЪЖКА (30 години) ЕКСПЛОАТАЦИЯ И ПОДДРЪЖКА (30 години) Експлоатация и поддръжка от партньора от частния сектор НАЧАЛО КРАЙ РАЗРАБОТКА Избраният партньор от частния сектор разработва решение и осигурява финансиране ИЗГРАЖДАНЕ Изграждане на инфраструктурата от партньора от частния сектор Източник: Европейска сметна палата. 
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors.
Причини за изпълняване на ПЧП 5. 
Reasons for implementing PPPs 5.
Съгласно актуалната литература и изследвания6, ПЧП се изпълняват предимно с цел да се постигнат потенциални допълнителни ползи в сравнение с традиционните методи за възлагане на обществени поръчки. 
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods.