natgillin/translations-raw huggingface dataset:
97 По отношение на задължението на територията на ЕС инсталациите да връщат определен брой квоти всяка година, СТЕ на ЕС има много висок процент на съответствие. 
97 As regards the EU-wide obligation for installations to surrender the required number of allowances each year, the EU ETS has a very high compliance rate.
Въпреки това Сметната палата отбеляза, че държавите членки са определили широк набор от разпоредби за глоби за други видове нарушения, което намалява потенциално равните условия за операторите (точки 81—82). 
Nevertheless, the Court noted that Member States defined a wide variety of penalty provisions for other types of infringements, which potentially reduces the level playing field for operators (paragraphs 81 and 82).
Сметната палата не можа да направи оценка на ефективността на системите за санкции на държавите членки поради липсата на консолидирана информация на ниво държави членки и на европейско ниво. 
The Court could not assess the effectiveness of the sanction systems of the Member States due to a lack of consolidated information at Member State and European level.
Ефективното налагане на глоби понякога е затруднено от ограничения на правните и административните системи на държавите членки (точки 83—85). 
The effective implementation of penalties was sometimes hampered by limitations in the legal and administrative systems of the Member States (paragraphs 83 to 85).
Освен това съществуват различни практики относно специфичните правила за връщане на международни кредити за проекти (точка 86). 
Furthermore, there were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits (paragraph 86).
Тези проблеми потенциално засягат създаването на равни условия за операторите. 
These issues potentially affect the level playing field for operators.
Заключения и препоръки 51 Препоръка 6 Прилагането на санкции във връзка със СТЕ на ЕС следва да бъде по-прозрачно. 
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 6 The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent.
На ниво държави членки и на ниво ЕС следва да има на разположение актуална и точна информация относно прилагането на наказателни процедури и резултатите от тях, а Комисията следва да извършва по-стриктен мониторинг на практиките за правоприлагане на територията на ЕС, както и на последователното налагане на националните санкции. 
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practises across the EU as well as the consistent application of national penalties.
Комисията следва да: а) гарантира, че държавите членки поддържат актуална информация относно прилагането на всички видове глоби (на ЕС и национални) и да отправи към съответните органи подходящи предложения и насоки за подобряване на прозрачността. 
The Commission should: (a) ensure that Member States keep up-to-date information on the application of all types of penalties (EU and national) and make appropriate proposals and guidelines for increased transparency among relevant bodies.
Държавите членки следва да: б) прилагат последователно определените на национално ниво глоби, както и предвидената в Директивата глоба; както и да в) поддържат актуална и точна информация относно налаганите глоби. 
The Member States should: (b) consistently apply the penalties defined at national level as well as the penalty foreseen in the Directive; and (c) keep up-to-date and accurate information on penalties applied.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Augustyn KUBIK — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 15 април 2015 г. 
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Augustyn KUBIK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 15 April 2015.
Приложение 52 Допълнителна информация Част I — Международна рамка за търговия с емисии 1. 
Annex 52 Background information PART I — International framework for emissions trading 1.
Съществува широк научен консенсус по въпроса, че парниковите газове, генерирани от човешка дейност и освобождавани в атмосферата, оказват пряко въздействие върху парниковия ефект, като причиняват глобално затопляне и засягат климатичната система. 
There is widespread scientific consensus that greenhouse gases generated from human activity and released into the atmosphere have a direct impact on the greenhouse effect, causing global warming and affecting the climate system.
Този консенсус включва също така идеята, че в случай, че средната глобална температура се повиши с 2°C в сравнение с температурата през периода преди индустриализацията, съществува много по-голям риск да настъпят опасни и вероятно катастрофални изменения на околната среда в световен мащаб. 
This consensus also holds that if global average temperature increases by 2 °C compared to the temperature in pre-industrial times, there is a much higher risk that dangerous and possibly catastrophic changes in the global environment will occur.
Поради това международната общност препоръчва да се задържи нивото на затопляне до под 2°C, като се намалят този вид емисии1. 
Therefore, the international community recommends keeping warming below 2 °C by reducing these emissions1.
Европейският съюз играе водеща роля на международно ниво чрез своите действия за борба с изменението на климата. 
The European Union has shown international leadership in its actions to deal with climate change.
Той пое ангажимент да намали емисиите на парникови газове според Протокола от Киото от 1997 г. (вж. карето) към РКОНИК от 1992 г., който определя обща рамка за усилията на междуправителствено равнище за борба с предизвикателствата на изменението на климата. 
It has committed itself to reduce GHG emissions under the 1997 Kyoto Protocol (see Box) to the 1992 UNFCCC that sets an overall framework for intergovernmental efforts to tackle the challenge posed by climate change.
Каре — Протоколът от Киото Протоколът от Киото е приет в Киото, Япония, на 11 декември 1997 г. и влиза в сила на 16 февруари 2005 г. 
Box — The Kyoto Protocol The Kyoto Protocol was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997 and entered into force on 16 February 2005.
188 страни и една организация за икономическа интеграция (Европейският съюз) са подписали протокола. 
188 countries and one regional economic integration organisation (the European Union) have signed up to the protocol.
От подписалите РКОНИК само Съединените американски щати не са ратифицирали протокола. 
Of the UNFCCC signatories only the United States has not ratified the protocol.
Протоколът постави цел за 37 индустриализирани страни и за Европейския съюз — задължителна цел за намаляване на емисиите на парникови газове със средно 5 % в сравнение с нивата от 1990 г. за период от пет години (2008—2012 г.). 
The protocol set an objective for the 37 industrialised countries and the European Union: a binding reduction target of GHG emissions by an average of 5 % compared to 1990 levels over the 5-year period 2008 to 2012.
Протоколът от Киото въведе три пазарни механизма, които да спомогнат за постигането на тези цели: търговия с емисии, Механизма за чисто развитие и Съвместно прилагане. 
The Kyoto Protocol introduced three market-based mechanisms to help meet these targets: emissions trading, the Clean Development Mechanism and Joint Implementation.
Съветът постигна съгласие относно рамката за политиките в областта на климата и енергетиката за периода до 2030 г. и определи задължителна цел за ЕС от минимум 40 % намаление на парникови газове в ЕС до 2030 г. в сравнение с 1990 г.3 СТЕ на ЕС ще продължи да играе важна роля за постигането на тези цели. 
The Commission’s long-term roadmap for GHG emissions aims at a reduction of 80 % by 20502. On 23 October 2014, the Council agreed on the 2030 climate and energy policy framework and endorsed a binding EU target of at least 40 % domestic reduction in greenhouse gases by 2030 compared to 19903.
Междуправителствен комитет по изменение на климата (IPCC), създаден през 1988 г. от Програмата на ООН за околната среда и от Световната метеорологична организация (www.ipcc.ch). 
1 See Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), established by the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation in 1988 (www.ipcc.ch).
2 COM(2011) 112 окончателен от 8.3.2011 г., „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“. 
2 COM(2011) 112 final of 8.3.2011, ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’.
3 Европейски съвет (23 и 24 октомври 2014 г.), Заключения относно рамката за политиките в областта на климата и енергетиката за периода до 2030 г., SN 79/14. Приложение 
3 European Council (23 and 24 October 2014), Conclusions on 2030 Climate and Energy Policy Framework, SN 79/14. Annex
Приложение 53 Част II — Търсене и предлагане в СТЕ на ЕС по време на етап II (2008—2012 г.) 4. 
Annex 53 PART II — Supply and demand in the EU ETS during phase II (2008–12) 4.
Икономическата криза, която започна около 2008 г., силно намали промишлената дейност и емисиите4. 
The economic crisis, which started around 2008, strongly reduced industrial activity and emissions4.
Поради това търсенето на квоти през етап II е по-ниско от очакваното, което създава излишък на квоти на пазара (вж. фигурата) и оказва въздействие върху цената на въглеродните емисии, която пада от приблизително 22 евро на 5 евро в периода от началото на етап II през 2008 г. до края на етап II през 2012 г. 
The demand for allowances in phase II was therefore lower than expected creating a surplus of allowances on the market (see Figure) and impacting on the carbon price, which fell from approximately 22 euros to 5 euros between the start of phase II in 2008 by the end of phase II in 2012.
Фигура — Търсене, предлагане и излишък през етап II на СТЕ на ЕС (2008—2012 г.) 1 047 945 442 283 Краен излишък Търсене Етап II Проверени емисии Етап II Излишък 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Предлагане Етап II Свободно разпределени квоти за емисии Етап II Търгувани квоти Етап II Върнати единици от Киото Източник: Анализ на ЕСП въз основа на приложението за прегледна данни на СТЕ на ЕИП (юни 2014 г.) относно стационарни инсталации. 
Figure — Supply, demand and surplus for phase II of the EU ETS (2008–12) 1 047 945 442 283 Resulting surplus Demand Phase II Verified Emissions Phase II Surplus 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Supply Phase II Freely allocated allowances Phase II Auctioned allowances Phase II Surrendered Kyoto Units Source: ECA’s analysis based on EEA ETS Dataviewer (June 2014) for stationary installations.
4 Връзката между икономическата криза и спада на емисиите е установена от Комисията („Състоянието на европейския пазар на въглеродни емисии през 2012 г.“, COM(2012) 652 окончателен) и от много други източници (напр. Световната банка в своя доклад от 2013 г. относно маркирането на инициативите за определяне на цени на въглеродните емисии). 
4 The link between the economic crisis and the fall in emissions has been identified by the Commission (‘The state of the European carbon market in 2012’, COM(2012) 652 final) and by extensive other sources (for example, the World Bank in its report ‘Mapping Carbon Pricing Initiatives’ of 2013).
1 000 единици емисии - kt CO2-eq Приложение 
1 000 emission unit - kt C02-eq Annex
Приложение 54 Част III — Дебати относно реформата за намаляване на излишните квоти и перс‐ пективи за бъдещето 5. 
Annex 54 PART III — Debates on reform to mitigate surplus allowances and future perspectives 5.
Все още продължават дебатите относно бъдещи промени на СТЕ на ЕС и структурна реформа от 2020 г. нататък. 
Debates on further changes to the EU ETS and structural reform from 2020 onwards are still ongoing.
През етап II няма много гъвкавост на системата в отговор на променящата се икономическа ситуация, намаленото търсене на квоти и нарасналия излишък. 
In phase II, there was little flexibility in the system to respond to the changing economic situation, the reduced demand for allowances and the growing surplus.
Комисията счита, че това намалява ефективността на схемата. 
This was recognised by the Commission as weakening the effectiveness of the scheme.
Комисията отбелязва също така, че една по-висока цена би създала по-голяма инициатива за инвестиране в нисковъглеродни технологии5. 
The Commission also considers that a higher market price would create a greater incentive to invest in low carbon technologies5.
В опит да се намали ефектът от излишъка на квоти на СТЕ на ЕС (определен от Комисията на почти 2 млрд. квоти в началото на етап III6) (вж. също фигурата) и да се увеличи ценовият сигнал на въглеродните емисии, през 2012 г. Комисията изготвя предложение относно отлагането на търгове за етап III. 
In an attempt to mitigate the effects of the surplus of EU ETS allowances (identified by the Commission at almost 2 billion allowances at the start of phase III6) (see also Figure) and to strengthen the price signal on carbon emissions, the Commission issued in 2012 a proposal for the ‘back-loading’ of auctions for phase III.
Продажбата на търг на 900 млн. квоти ще бъде отложено до 2019—2020 г. 
The auctioning of 900 million allowances would be postponed until 2019–20.
Отлагането няма да намали общото ниво на наличните квоти, но ще промени тяхното разпределение през периода. 
Back-loading would not reduce the overall level of allowances available, but would modify their distribution over the period.
Законодателното предложение е прието от Парламента и от Съвета през 2013 г. 
This legislative proposal was accepted by the Parliament and the Council during 2013.
За да се справи с проблема на излишъка и да засили екологичното въздействие на схемата, Комисията счита, че е необходимо устойчиво решение на дисбаланса между търсене и предлагане. 
In order to tackle the issue of the surplus and to strengthen the environmental impact of the scheme, the Commission considered that a sustainable solution to the imbalance between supply and demand was required.
Комисията предлага, заедно с предложението за пакета на ЕС относно климата и енергетиката за периода до 2030 г.7, мерки за структурна реформа за СТЕ на ЕС, с въвеждане от 2021 г. на резерв за стабилност на пазара в отговор на вече натрупания излишък на квоти и за подобряване на устойчивостта на системата на силен шок чрез автоматично регулиране на предлагането на квоти на търг. 
In January 2014, the Commission therefore proposed — together with the proposal for the 2030 climate and energy package7 — structural reform measures for the EU ETS, with the introduction of a market stability reserve from 2021 to address the surplus of allowances already built up and to improve the system’s resilience to major shocks by automatically adjusting the supply of allowances to be auctioned.
Законодателното предложение е в процес на обсъждане от Съвета и Европейския парламент. 
The legislative proposal is under consideration by the Council and the European Parliament.
5 Действия по климата на Европейската комисия, информационна справка „Схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ)“, на разположение на адрес http://ec.europa.eu/clima/publications/docs/factsheet_ets_en.pdf. 6 Европейска комисия, ГД „Действия по климата“ (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm). 
5 European Commission Climate Action, 'The EU Emissions Trading System (EU ETS)' factsheet, available at http://ec.europa.eu/clima/publications/ docs/factsheet_ets_en.pdf 6 European Commission, DG Climate Action (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm).
7 COM(2014) 15 окончателен от 22 януари 2014 г. — „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020—2030 година“. Приложение 
7 COM(2014) 15 final of 22.1.2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. Annex
Отговори на 55 Комисията Кратко изложение II Схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) е крайъгълният камък на политиката на ЕС в областта на климата. 
Reply of the 55 Commission Executive summary II The EU ETS is the cornerstone of EU climate policy.
В схемата е определена цена за въглерода и емисиите от инсталации в обхвата на схемата намаляват в съответствие с предвиденото: до 2012 г. те са спаднали с 19 % в сравнение с нивата от 1990 г. 
The system has put a price on carbon and emissions from installations in the system are falling as intended: by 2012 they were down 19 % compared to 1990 levels.
СТЕ на ЕС постига необходимите редуцирани емисии на ниска цена. 
The EU ETS delivers the necessary emission reductions at low cost.
Никоя друга мярка на политиката, независимо дали данъчна или регулаторна, не гарантира това по същия начин, както търговията с емисии. 
No other policy measure, be it taxation or regulation, guarantees this like emissions trading does.
Успехът на СТЕ на ЕС е вдъхновил други в световен план и Комисията ще продължи да поддържа СТЕ като мярка на политиката. 
The success of the EU ETS has inspired others worldwide and the Commission will continue to promote ETS as a policy measure.
III Въпреки че Сметната палата съсредоточи одита върху етап II на СТЕ на ЕС (периода 2008—2012 г.), много подобрения вече са въведени за етап III (периода 2013—2020 г.) и са насочени конкретно към констатациите и оценките, отбелязани от Сметната палата. 
III While the Court focused the audit on phase II of the EU ETS (2008–12), many improvements are already in place for phase III (2013–20) and specifically address the observations noted by the Court.
Следователно тези констатации и оценки са оценени като допълнителна подкрепа за съответното развитие, което вече е налице за етап III, както и като материал за размисъл в други случаи. 
Such observations are thus appreciated as further support for the related developments already put in place for phase III and further food for thought in other cases.
IV Комисията взема предвид заключението на Сметната палата. 
IV The Commission takes note of the Court’s conclusion.
Комисията подчертава, че през етап II управлението на СТЕ на ЕС е било затруднено от някои проблеми, свързани със стабилността на рамката за защита на нейната цялост. 
The Commission stresses that in phase II the management of the EU ETS was hindered by some issues relating to the robustness of the framework for protecting its integrity.
Фактът, че бяха налице слабости при прилагането на СТЕ на ЕС през етап II, е една от важните причини за направения внимателен преглед на новото развитие и подобренията, които вече се прилагат през етап III. 
The fact that there were weaknesses in the implementation of the EU ETS in phase II is one of the important reasons for the careful considerations given to the new developments and improvements now being implemented in phase III.
V Всички значими проблеми относно регулирането и надзора на пазара на емисии, които остават, следва да бъдат коригирани при необходимост с цел да се подобри целостта на пазара. 
V Any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed where necessary in order to improve market integrity.
Комисията прави оценка на въздействието на своите политики и предложения на всеки етап, от предложението през изпълнението до прегледа, за да се гарантира, че са необходими действия на равнище ЕС и че те са ефективни. 
To ensure that EU action is required and effective, the Commission assesses the impact of its policies and proposals at every stage, from proposal to implementation to review.
В контекста на докладите, които следва да бъдат представени от Комисията пред Европейския парламент и Съвета през 2019 г. в съответствие с член 90 от Директивата относно пазарите на финансови инструменти ІІ (ДПФИ II)1 и член 38 от Регламента относно пазарната злоупотреба (РПЗ)2, може да се извърши оценка на наскоро приетите правила за регулиране и надзор на пазара на емисии, чието прилагане продължава понастоящем. 
An evaluation of the recently adopted rules on emission market regulation and oversight, which are currently subject to ongoing implementation, may take place in the context of the reports to be submitted by the Commission to the European Parliament and the Council in 2019 under Article 90 of MiFID II1 and Article 38 of MAR2.
V, буква а) Комисията и съзаконодателите анализираха задълбочено потенциалните рискове по отношение на регулирането и надзора на пазара на емисии, свързани с търговците на съответствие, двустранната нерегулирана спот търговия и по-малките участници в пазара, в процеса на приемане на ДПФИ II (наричана по-нататък „ДПФИ“), която вследствие на това съдържа добре балансиран режим за освобождаване. 
V (a) The Commission and the co-legislators thoroughly analysed potential risks regarding the regulation and oversight of the emission market related to compliance traders, bilateral over-the-counter (OTC) spot trading and smaller market participants during the adoption process for MiFID II (hereinafter referred to as ‘MiFID’), which contains therefore a well balanced regime for exemptions.
Освобождаванията, посочени в член 2, параграф 1, букви д) и й) и член 3, параграф 1, буква д) от ДПФИ, са предмет на условия и регулаторен надзор и не са непременно специфични по отношение на квотите за емисии, а се прилагат еднакво и за стокови деривати. 
The exemptions mentioned in Articles 2(1)(e), 2(1)(j) and Article 3(1)(e) of MiFID are subject to conditions and regulatory oversight and are not necessarily specific to emission allowances but apply equally to commodity derivatives.
Мотивите за освобождаванията са резултат от оценка на целите на изискването за издаване на лиценз по ДПФИ (главно за защита на клиентите на инвестиционните посредници при трансгранични операции), както и на тяхната пропорционалност по отношение на разходите за получаване на такъв лиценз спрямо ползите от него за освободените лица. 
The reasons for the exemptions result from an assessment of the purpose of requiring a MiFID authorisation (principally to protect clients of investment firms in cross-border transactions) as well as their proportionality with regards to the costs of obtaining such authorisation versus its benefits for the exempted persons.
1 Директива 2014/65/EС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/EО и на Директива 2011/61/EС. 
1 Directive 2014/65/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on markets in financial instruments and amending Directive 2002/92/EC and Directive 2011/61/EU.
2 Регламент (ЕС) No 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията. 
2 Regulation (EU) No 596/2014 of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on market abuse (market abuse regulation) and repealing Directive 2003/6/EC of the European Parliament and of the Council and Commission Directives 2003/124/EC, 2003/125/EC and 2004/72/EC.
Отговори на Комисията 56 V, буква б) Рамката за надзор, установена от законодателството на ЕС в областта на финансовите пазари, която се използва и за всички стокови деривати, търгувани в ЕС (например отчитането на позиции по ДПФИ; в РПЗ са установени широкообхватни механизми за сътрудничество), се прилага за пазара на емисии. 
Reply of the Commission 56 V (b) The supervisory framework established by EU financial markets legislation, which is also used for all commodity derivatives traded in the EU (e.g. MiFID position reporting, MAR sets out far-reaching cooperation mechanisms) applies to the emissions market.
Механизмите за регулаторно сътрудничество ще влязат в сила и ще бъдат приведени в действие в пълна степен от 2017 г. 
The regulatory cooperation mechanisms will come into full force and effect as of 2017.