natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Член 163 от Договора за ЕО определя ролята на Общностите в подкрепата на НИТРД, като постановява, че „Общността има за цел да укрепва научния и технологичния потенциал на промишлеността в Общността и да съдейства за нейната по-голяма (1) Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) определя научните изследвания и развитието като „... систематично осъществявана творческа дейност, чиято цел е да се увеличи обемът на знанията, включително и знанията за човека, културата и обществото, и използването на този обем знания за изобретяване на нови прило-жения“ (вж. ОИСР, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development (Предложение за стандартна практика за проучвания в областта на изследванията и екс-перименталното развитие), Париж, 2002 г., стр. 
Article 163 of the EC Treaty establishes the Communities’ role in supporting RTD, stipulating that ‘the Community shall have the objective of strengthening the scientific and technological bases of Community industry and encouraging it to become (1) According to the OECD, research and development can be defined as ‘... creative work undertaken on a systematic basis in order to increase the stock of knowledge, including knowledge of man, culture and society, and the use of this stock of knowledge to devise new applications’ (see OECD, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development, Paris, 2002, p.
В контекста на Общността се използва съкращението НИТРД, което обхваща технологията, научните изследвания и развитието. конкурентоспособност на международно ниво, като в същото време насърчава всички научни изследвания, считани за необхо-дими...“. 
In the Community context, the acronym RTD is used, covering technology as well as research and development. more competitive at international level, while promoting all the research activities deemed necessary ...’.
В членове 164—173 се предвиждат дейностите, които следва да се извършват в тази насока, както и обхватът и изпълнението на многогодишните рамкови програми за научни изследвания и технологично развитие (РП). 
Articles 164-173 determine the activities to be carried out in this respect and the scope and implementation of the multi-annual RTD framework programmes (FPs).
Комисията отговаря за внасянето на предложения за РП, докато решенията относно РП и правилата за участие и разпространение на резултатите от изследванията се вземат чрез съвместно решение на Европейския парламент и на Съвета. 
The Commission is responsible for putting forward proposals for the FPs, whereas the FP decisions and the rules for participation and dissemination are adopted by co-decision of the European Parliament and the Council.
Съветът сам приема специфичните програми. 
The latter adopts the specific programmes alone.
РП се изпълняват съвместно от шест генерални дирекции, така наречените „генерални дирекции за изследвания“ (2). 
The FPs are implemented jointly by six Directorates-General (DGs), the so-called ‘research DGs’ (2).
В широкия спектър от политики, осъществявани от Европейския съюз с цел нарастване на конкурентоспособността и стимулиране на иновациите, РП са най-важният финансов инструмент, който допринася за изпълнението на Лисабонската стратегия (3) и поставените в Барселона цели (4) на общностно равнище. 
Within the wide range of policies implemented in the European Union to strengthen innovation and competitiveness, the FPs are the most important financial instrument contributing to the Lisbon strategy (3) and the Barcelona objective (4) at the Community level.
(2) ГД „Изследвания“ е главната генерална дирекция, която управлява и координира РП. 
(2) DG Research is the main Directorate-General managing and coordinating the FPs.
Още пет генерални дирекции управляват (части от) специфични програми, от които най-важна е ГД „Информационно общество и медии“ (останалите са: ГД „Енергетика и транспорт“, ГД „Предприятия и промишленост“, ГД „Рибарство и морско дело“ и Съвместният изследователски център на Комисията). 
Five other DGs also managing (parts of) specific programmes, the most important of which is DG Information Society and Media (the others being DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Fisheries and the Commission’s Joint Research Centre).
(3) През 2000 г. Европейският съвет в Лисабон постави за цел до 2010 г. ЕС да се превърне в най-динамичната, конкурентна, устойчива икономика, базирана на знания, която се характеризира с пълна заетост и висока степен на икономическо и социално сближаване. 
(3) In 2000, the Lisbon European Council set the goal of making the EU the most dynamic, competitive, sustainable knowledge-based economy by 2010, enjoying full employment and strengthened economic and social cohesion.
(4) През 2002 г. по време на Европейския съвет беше постигнато съгласие, че общият бюджет за разходи в областта на НИТРД и иновациите в Европейския съюз трябва да бъде увеличен, като целта е до 2010 г. той да достигне 3 % от БВП. 
(4) In 2002, the European Council agreed that overall spending on RTD and innovation in the European Union should be increased with the aim of approaching 3 % of GDP by 2010.
Освен това беше отбелязано, че две трети от тази нова инвестиция трябва да идват от частния сектор (вж. Европейска комисия, „Инвестиране в изследователска дейност: план за действие за Европа“; Съобщение от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, COM(2003) 226 окончателен, стр. 
It further clarified that two-thirds of this new investment should come from the private sector (see European Commission, ‘Investing in research: an action plan for Europe’; Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2003) 226 final, p.
C 26/4 BG Официален вестник на Европейския съюз 30.1.2008 г. Фигура 1 Средно годишно финансово участие на Общността — 4РП—7РП (EO) Източник: законодателни решения за 4РП—7РП, вж. приложение II. 
C 26/4 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 1 Average annual Community financial participation — FP4 to FP7 (EC) Source: Legislative decisions for FP4 to FP7, see Annex II.
Чрез рамковите програми Общността предоставя финансиране на изследователите в рамките на Европейския съюз, асоциираните страни и международни организации. 
Through the FPs, the Community provides funding to researchers within the European Union, associated countries and international organisations.
Бюджетът на рамковите програми е нараснал значително през годините, като за 7РП достига 7 217 милиона евро годишно спрямо 2 761 милиона евро за 4РП (вж. фигура 1). 
Their budgets have increased significantly over the years, reaching 7 217 million euro per year under FP7 as against 2 761 million euro under FP4 (see Figure 1).
По отношение на бюджетните кредити те представляват най-голямата област на пряко централизирано управление в рамките на Комисията (1). 
In terms of budgetary appropriations, they represent the largest area of direct centralised management within the Commission (1).
РП се различават от много национални програми по това, че обхващат както фундаменталните, така и приложните научни изследвания, с участието на промишлеността и публични научноизследователски организации (2). 
The FPs differ from many national programmes in that they cover both basic and applied research with the participation of industry and public research organisations (2).
Те са съставени от специфични програми (и подпрограми) в широки научни полета. 
They are made up of specific programmes (and sub-programmes) dealing with broad scientific fields.
Тези програми обикновено включват различни сфери, които се съсредоточават върху по-конкретни научни области. 
These programmes typically consist of a number of domains that concentrate on more specific scientific areas.
В набелязаните сфери се разработват и изпълняват проекти (наречени „непреки действия“) след обявяване на покана за подаване на предложения. 
These domains are then implemented through projects (called indirect actions) following calls for proposals.
По този начин се осигурява финансиране за стотици отделни проекти във всяка сфера. 
In this way, hundreds of individual projects are funded per domain.
(1) ПрипрякотоуправлениеКомисиятаизвършванеобходимитеоперации за провеждане на своите дейности по изпълнението на бюджета, без да ангажира държавите-членки или трети страни, в които пребивават получателите на финансиране. 
(1) In the case of direct management, the Commission performs the operations required to carry out its budget implementation activities without any involvement by the Member States or third countries in which the recipients of the expenditure reside.
(2) Към 2006 г. само в 6РП са участвали повече от 22 000 публични и частни юридически лица, обикновено в консорциуми от множество партньори. 
(2) As of 2006, more than 22 000 public and private legal entities had participated in FP6 alone, generally within multi-partner consortia.
Общият дял на РП от цялото публично финансиране в областта на НИТРД в Европейския съюз и неговите държави-членки варира между 4 % и 5 %. 
The overall share of the FPs in total public RTD funding within the European Union and its Member States ranges between 4 % and 5 %.
Въпреки това, неговото въздействие върху видовете изследователски дейности, провеждани в Европа, е значително по-голямо. 
Nevertheless, its impact on which kind of research activities are carried out within Europe is significantly larger.
Това се дължи на факта, че безвъзмездно отпусканите от Общността средства осигуряват само част от цялото финансиране на проекта. 
This is because Community grants generally provide only part of the total funding for a project.
Освен това, когато кандидатстват за финансиране, изследователите трябва да докажат, че техните проекти отговарят на посочените в обявената покана цели. 
In addition, when applying for funding, researchers need to demonstrate that their projects address the objectives specified in the calls for proposals.
По този начин РП поощряват ориентирането на НИТРД към специфичните цели на ЕС. 
In this way, the FPs set incentives to orient RTD activities towards specific EU objectives.
В последните години в РП са направени сериозни промени, които се дължат на: — новите политически предизвикателства (Лисабонската стратегия и поставените в Барселона цели, създаването на „Европейско научноизследователско пространство“ (ЕНП) и нарастващото използване на отворения метод на координация (3) в сферата на научноизследователската и иновационната политика); — променящата се насоченост на рамковите програми от разрешаване на технически проблеми в 4РП и разглеждане на специфични социални проблеми в 5РП до насърчаване на сътрудничеството между научноизследователските организации в рамките на ЕНП и подпомагане на установяването на икономика и общество, базирани на знания, в 6РП и 7РП; (3) Това е метод на сътрудничество, базиран на принципа на доброволно междуправителствено сътрудничество. Той се основава главно на наличието на референтни критерии и обмена на знания и добри практики. 
In recent years significant changes have been made to the FPs, due to: — new political challenges (the Lisbon strategy and Barcelona objectives, the establishment of a ‘European Research Area’ (ERA) and the increasing use of the open method of coordination (3) in research and innovation policy), — the changing orientation of FPs, from simply solving technical problems under FP4 and addressing specific social problems under FP5, to encouraging the co-operation of research organisations within the ERA and contributing to the establishment of a knowledge-based economy and society under FP6 and FP7, (3) This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation.
30.1.2008 г. BG Официален вестник на Европейския съюз C 26/5 — удължаването на програмните периоди (в миналото 4 години, а сега 7 години за 7РП в съответствие с финансовите перспективи за 2007—2013 г.); — нарасналия брой на държавите-членки и участващите страни; — увеличеното финансиране, особено в рамките на настоящите финансови перспективи; — създаването на Европейски научноизследователски съвет (ЕНС) и делегиране на управлението на програмата на изпълнителни агенции, което беше въведено със 7РП; и — все по-честото използване на широкомащабни инструменти за финансиране, като например мрежи за върхови постижения, интегрирани проекти, проекти съгласно член 169, съвместни технологични инициативи. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/5 — longer programming periods (previously 4 years, now 7 years for FP7 in line with the 2007-2013 Financial Perspectives), — more Member States and participating countries, — increased funding, in particular under the current Financial Perspectives, — the setting up of the European Research Council (ERC) and the delegation of programme management activities to executive agencies starting under FP7, and — the increasing use of large-scale funding instruments (e.g. Networks of Excellence, Integrated Projects, Article 169 projects, Joint Technology Initiatives).
Оценка и мониторинг на рамковите програми (РП) 8. 
Evaluation and monitoring of FPs 8.
Комисията отговаря за изпълнението на програмата и оценяването на резултатите от нея (1). 
The Commission has responsibility for programme implementation and the assessment of programme results (1).
В рамките на Комисията извършването на оценка е възложено на генералните дирекции, като централните служби (по-специално ГД „Бюджет“ и генералният секретариат) подпомагат и координират процеса. 
Within the Commission, evaluation is decentralised to the DGs, with the central services (in particular DG Budget and the Secretariat-General) providing support and coordination.
В настоящия доклад се използват дефинициите на Комисията за „оценка“ като „преценка на интервенциите според резултатите от тях, техните въздействия и нуждите, които се стремят да задоволят“ (2), и за „мониторинг“ като предоставяне на информация относно изпълнението на текущите програми и проекти за целите на управлението (3). 
This report employs the Commission’s own definitions of ‘evaluation’ as a ‘judgement of interventions according to their results, impacts and needs they aim to satisfy’ (2), and ‘monitor-ing’ as providing information on the implementation of ongoing programmes and projects to address management needs (3).
Именно по този начин са разграничени тези две дейности в настоящата нормативна уредба на 7РП. 
This is also how the two activities are distinguished in the current FP7 legislation.
(1) Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 
(1) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p.
1), членове 27, 48, 59 и 60. 
1), Articles 27, 48, 59 and 60.
(2) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė в съгласие с председателя „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.; Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Schreyer „Акцентиране върху резултатите: засилване на оценяването на дейностите на Комисията“, SEC(2000) 1051, 26 юли 2000 г. 
(2) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007; European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, SEC(2000) 1051, 26 July 2000.
(3) Решение No 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 
(3) Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p.
1): член 7, параграф 1; информацията от мониторинга, която Комисията следва да предоставя на програмните комитети, се определя в решенията относно специфичните програми (вж. напр. Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) 
1): Article 7(1); the monitoring information to be provided by the Commission to Programme Committees is defined in the specific programme decisions (see for example Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 400, 30.12.2006, p.
86): член 8, параграф 4 и приложение V). 
86): Article 8(4) and Annex V).
По-долу в доклада се използват следните термини за описание на резултатите от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие: — „крайни продукти“ са знанията, стоките и услугите, които са пряк резултат от публичната интервенция (публикации, доклади от конференции, патенти, лицензи, прототипи, стандарти, обучени научни сътрудници и др.); — „последици“ са по-късният резултат от възприемането на крайните продукти от страна на ползвателите; и — „въздействия“ са дългосрочните социално-икономически и политически промени, до които води публичната интервенция. 
Hereinafter, the following terminology is used to describe the results of RTD activities: — ‘outputs’ are knowledge, goods and services directly produced as a consequence of the public intervention (publications, conference papers, patents, licences, prototypes, standards, trained scientists, etc.), — ‘outcomes’ are the delayed result of the users’ processing of outputs, and — ‘impacts’ are the long-term socio-economic and political changes the public intervention brings about.
Каре 1 Пример за Глобалната система за мобилни комуникации (GSM): В този случай „крайните продукти“ от общностното финансиране са непосредствените резултати от проекта, като например разработването на GSM стандарт. „Последицата“ е неговото приемане като цифров стандарт за мобилна телефония в Европа и извън нея, което допринася значително за развитието на телекомуникационната индустрия. 
Box 1 Example of the ‘Global System for Mobile communications’ (GSM) In this example, the ‘outputs’ of Community funding were the immediate project results, such as the development of the GSM standard. The ‘outcome’ was its acceptance as the digital cellular telephony standard within Europe and beyond, which contributed greatly towards the development of the telecommunication industry.
Накрая, „въздействията“ са икономическите, социалните и политическите последствия от международното използване на тази технология. 
Finally, ‘impacts’ were the economic, social and political consequences of the international use of this technology.
Те включват приноса към създаването на работни места в областта на телекомуникациите и свързаните с тях отрасли, както и нарастващото значение на този промишлен сектор за европейската икономика. 
This includes contributing towards job creation within the telecommunications and related industries, and the growth of the importance of this industrial sector for the European economy.
GSM също така дава възможност за нов начин на общуване между хората. 
GSM has also ultimately provided a new way for people to communicate with each other.
Оценяването на тези резултати, обаче, поставя редица методологически затруднения (вж. приложение I). 
Assessing those results, however, poses a number of methodological difficulties (see Annex I).
Социално-икономическите промени са сложни и, по-конкретно, връзката между научноизследователската дейност и наблюдаваните последици и въздействия трудно може да се проследи. 
Socio-economic changes are complex and, more specifically, the relationship between a research activity, and the outcomes and impacts that are observed is often difficult to trace.
Все пак това не означава, че поради тези методологически трудности не може да се извърши ефективна оценка, макар те да представляват сериозно предизвикателство. 
While representing a considerable challenge, these methodological difficulties do however not necessarily preclude effective evaluation.
Комисията е въвела система за мониторинг и оценка на РП още през 80-те години (4). 
The Commission has had a system to monitor and evaluate the FPs in place since the 1980s (4).
При стартирането на 4РП в средата на 90-те години системата за мониторинг и оценка се е състояла от няколко частично свързани дейности, в това число: — годишен мониторинг (главно на изпълнението на програмата), и — оценки на петгодишен период на дейностите по рамковите програми (а от 6РП са добавени и оценки на специфични области). 
Starting with FP4 in the mid-1990s, the monitoring and evaluation system consisted of a number of partly linked activities, including: — annual monitoring (mainly of programme implementation), and — five-year assessments (5YAs) of FP activities (and, as from FP6, additional assessments of specific issues).
И двете дейности са се извършвали с помощта на външни експерти (вж. фигура 2 и приложение II). 
Both activities had to be carried out with the assistance of external experts (see Figure 2 and Annex II).
(4) Европейска комисия, Съобщение до Съвета относно плана за действие на Общността, свързан с оценката на дейностите на Общността в областта на научните изследвания и развитието за годините 1987—1991, COM(86) 660 окончателен, 20 ноември 1986 г., в отговор на резолюцията на Съвета от 28 юни 1983 г. 
(4) European Commission, Communication to the Council concerning a Community Plan of Action relating to the Evaluation of Community R&D Activities for the Years 1987 to 1991, COM(86) 660 final, 20 November 1986, in response to the Council Resolution of 28 June 1983.
C 26/6 BG Официален вестник на Европейския съюз 30.1.2008 г. Фигура 2 4РП—7РП — основни изисквания за мониторинг и оценка 4РП (1995—1998 г.) две задания за оценка (средносрочна и окончателна), за всяка от нейните 20 подпрограми плюс самата РП окончателната оценка се застъпва със средносрочната оценка на 5РП 1. 
C 26/6 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 2 FP4 to FP7 — key requirements for monitoring and evaluation FP4 (1995-1998) two evaluation exercises (mid-term and final), in each case for its 20 sub-programmes plus the FP; final evaluation overlaps with mid-term of FP5 1.
Предварителна: не 2. 
Ex-ante: no 2.
Средносрочна: — „оценка на петгодишен период“: по средата на РП, преди следващата РП (1997 г.) 3. 
Mid-term: — 5YA: mid-way through FP, prior to subsequent FP (1997) 3.
Окончателна: — при приключване на РП (1999 г.) Източник: вж. приложение II. 5РП (1999—2002 г.) две едновременни задания за оценка (средносрочни), за всяка от нейните 7 специфични програми плюс самата РП 1. 
Final: — on completion on FP (1999) FP5 (1999-2002) two simultaneous evaluation exercises (mid-term), in each case for its 7 Specific Programmes plus the FP 1.
Средносрочна: — оценка на петгодишен период преди представяне на предложението за следващата РП (2000 г.) — проверка на напредъка по средата на РП (2001 г.) 3. 
Mid-term: — 5YA: prior to presenting proposal for subsequent FP (2000) — progress review mid-way trough FP (2001) 3.
Окончателна: не 6РП (2003—2006 г.) едно задание за оценка на РП и нейните 3 специфични програми (средносрочна), но не за всяка от 20-те подпрограми, допълнено от специфична оценка и редовни доклади за напредъка (мониторингови доклади) 1. 
Final: no FP6 (2003-2006) one evaluation exercise for the FP and its 3 Specific Programmes (mid-term), but not specifically for all 20 sub-programmes, complemented by specific evaluation and regular progress (i.e. monitoring) reports 1.