natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Регулаторен орган: орган, който е независим от управителите на инфраструктура, таксува-щия орган, разпределящия орган или кандидатите. железопътните предприятия имат право на обжалване пред регулаторния орган. управител на инфраструктура: всеки орган или предприятие, отговарящ конкретно за изграждането и поддръжката на железопътната инфраструктура. това може да включва и управление на инфраструктурните контролни системи и системите за безопасност. специален доклад 8/2010 — Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси — ефективни ли са инвестициите на ес в железопътна инфраструктура? 
Priority Projects: 30 projects of common interest made up of sections of the ten-t network included in the ten-t guideline. railway Undertaking (rU): any public or private undertaking licensed according to applicable community legislation, the principal business of which is to provide services for the transport of goods and/or passengers by rail. regulatory Body: a body independent from any infrastructure manager, charging body, allocation body or applicant. a railway undertaking has a right to appeal to the regulatory body.
6 I. Политиката на европейския съюз по отношение на железопътния транспорт обхваща, от една страна, законодателни мерки, засягащи отварянето на европейския железопътен транспорт, както и въпроси на оперативната съвместимост и безопасността, и от друга страна, съфинансиране на развитието на железопътната инфраструктура в рамките на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) и политиката на сближаване. одитът на Палатата се съсредоточи върху съфинансирането от страна на ес на железопътната инфраструктура и разгледа доколко то допринася ефективно за подобряването на трансевропейските транспортни оси. — II. 
6 I. european union policy in respect of railways entails, on the one hand, legislative measures addressing the opening of the european rail market and also interoperability and safety issues, and, on the other, co-financing rail infrastructure development under ten-t and cohesion policy. the court’s audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes.
Палатата заключава, че съфинансирайки развитието на железопътната инфраструктура, ес е допринесъл за създаването на нови възможности за трансевропейския железопътен транспорт. въпреки това, с оглед постигане на по-големи ползи от изразходваните средства от ес, биха могли да се предприемат някои действия. По-конкретно: — определянето на приоритетните проекти, които са основният механизъм за координиране и концентриране на финансовите ресурси на ес, до момента не се е основавало на анализ на реалния и прогнозния поток на движението, а осите, на които тези проекти съответстват, не изчерпват основните трансевропейски железопътни оси; — концентрацията на финансиране за TEN-T в трансграничните участъци се е подобрила, а координаторите, назначени от комисията за подпомагане на трансграничните и другите отсечки, са постигнали положителни резултати. въпреки това в тези райони все още не са постигнати много от целите и е необходимо да се подобри анализът на участъците с недостатъчен капацитет. бяха открити слабости в процедурите за одобряване на проекти по кохезионния фонд, а процедурите за подбор на проекти по TEN-T също се нуждаят от подобрение; съфинансираните инфраструктурни проекти са осигурили планираната инфраструктура съгласно спецификациите и след завършването си са създали нови и по-добри възможности за железопътен транспорт в ключови отсечки от приоритетните проекти. 
II. the court concluded that, through co-financing the development of rail infrastructure, the eu contributed to providing new possibilities for trans-european rail transport. some actions could however be taken in order to achieve greater value for eu money: — the definition of the priority projects, the main mechanism for co-ordinating and concentrating eu financial resources, has not, to date, been based on an analysis of actual and anticipated traffic flows and the axes to which they correspond do not represent definitive descriptions of the main trans-european rail axes; executIve summary — the concentration of ten-t co-financing at cross-border locations has improved, and the co-ordinators appointed by the commission to facilitate cross-border and other sections have made a positive contribution.
Поради обстоятелства, установени по време на строителството, техническите спецификации са били променяни, а разходите често са били по-високи от предвиденото; — постигнати са измерими подобрения на линиите, предназначени за високоскоростни пътнически влакове, но железопътните услуги, предоставяни чрез конвенционалните линии със смесена употреба и линиите за превоз на товари, не функционират напълно на очакваните нива, тъй като използването им е повлияно от голям брой фактори, между които и системни ограничения на железопътната мрежа, особено в граничните райони. кратко изложение специален доклад 8/2010 — Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси — ефективни ли са инвестициите на ес в железопътна инфраструктура? III. 
However, much remains to be achieved at these locations and there is a need to improve analysis about bottlenecks. there were weaknesses in approval procedures for cohesion fund projects, and there remains room for improvement in ten-t project selection procedures; — co-financed infrastructure projects delivered the planned infrastructure to specification, and, once completed, have created new and improved rail transport possibilities on key sections of the priority projects. amendments to technical specifications were made due to circumstances that came to light during construction and cost escalations were common; and — measurable improvements have been achieved on lines dedicated to high-speed passenger services, but rail services are not yet operating fully at anticipated levels on conventional mixed and freight lines whose use is influenced by a range of factors, including system constraints in the rail network especially at border locations. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
8 въведение обща инфоРмация 1. в последните години обемът на транспортните потоци в европейския съюз се е увеличил значително, като нарастването на обема на товарните превози надминава растежа на бвП между 1995 и 2007 г. (вж. фигура 1). 
In recent years, transport volumes in the european union have increased significantly, with growth in freight transport volumes outstripping gdp growth between 1995 and 2007 (see Figure 1).
2. очаква се тази ситуация да продължи до 2020 г., като последните предвиждания предполагат, че ръстът при превоза на товари ще се дължи предимно на автомобилния и морския транспорт (вж. фигура 2), докато при пътническия транспорт най-голям ръст ще отбележат леките автомобили (вж. фигура 3). европейските железници представляват малка част от предвидения растеж, дори се очаква относителният им дял на транспортния пазар като цяло да намалее. фигуРа 1 наРасТВане на обема на ТРанспоРТа В ес-27 (1995—2007 г.) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 г. 1996 г. 
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
Пътнически км 2006 г. 
Billion passenger km
12 законодаТелни меРки на ниВо ес Пазар, оПеративна съвместимост и безоПасност 5. законодателството на ес през 1991 г.1 въведе изискването интегрираните железопътни дружества да бъдат разделени на национални управители на железопътна инфраструктура и железопътни предприятия. наред с това в него се постанови изискването за създаване на национални регулаторни органи за железопътния сектор, които да надзирават пазара на национално равнище. 
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’).
6. от 2001 г. насам разпоредбите на ес са обединени в т. нар. железопътни „пакети“, които засягат различни аспекти на отварянето на пазара, оперативната съвместимост и безопасността (на фигура 4 са обобщени законодателните инструменти на ес, а в приложение I е представена по-подробна информация по този въпрос). тези „пакети“ следва да бъдат траспонирани в националното законодателство и да бъдат прилагани от държавите членки. 
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto).
7. на ниво ес официално са въведени общи технически стандарти посредством технически спецификации за оперативна съвместимост (тсос), които включват, inter alia, стандарти по отношение на европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS) (вж. каре 1). комисията е възложила разработването на тсос на европейската железопътна агенция (вж. приложение II за обобщение на публикуваните тсос). 
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs).
1 директива на съвета 91/440/еио от 29 юли 1991 г. относно развитието на железниците в общността (Oв L 237, 24.8.1991 г., стр. 
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p.
25). каРе 1 еВРопейска сисТема за упРаВление на железопъТноТо дВижение (ERTMS) ERTMS има за цел да подпомогне създаването на непрекъсната европейска железопътна система, заменяйки различните национални системи за управление на влаковете в европа. наред с това системата улеснява високоскоростния железопътен транспорт, позволява увеличаване на капацитета на железопътните линии и подобрява безопасността. няколко решения на комисията, които засягат и плана за внедряване на ERTMS2, изискват всички новопостроени линии да са оборудвани с ERTMS, като за някои коридори това трябва да бъде извършено до определени дати. 
25). BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. It also facilitates high speed rail transport, allows for increased capacity on rail lines and improves safety. several commission decisions, including regarding the ertms deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ertms and that certain corridors are so equipped by specific dates.
500 милиона евро от общия бюджет за TEN-T за периода 2007—2013 г. (с общ размер 8 милиарда евро) са предназначени за подпомагане на въвеждането на ERTMS от железопътните предприятия и управителите на инраструктурата. 
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers.
2 решение 2009/561/Eо на комисията от 22 юли 2009 година за изменение на решение 2006/679/ео по отношение на прилагането на техническата спецификация за оперативна съвместимост, свързана с подсистемата контрол, управление и сигнализация на трансевропейската конвенционална железопътна система (Oв L 194, 25.7.2009 г., стр. 
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p.
60). специален доклад 8/2010 — Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси — ефективни ли са инвестициите на ес в железопътна инфраструктура? 
60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
13 трансевроПейската трансПортна мрежа и Приоритетните Проекти 8. договорът постановява, че ес следва да насърчава взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните мрежи3. трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) установява основните транспортни оси, по които е насочена европейската финансова помощ за железопътната инфраструктура. 
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed.
9. от особено значение са приоритетните проекти. Първоначално те са определени на европейския съвет в есен през 1993 г. като част от действията за по-нататъшно концентриране на инвестициите на ес върху най-важните транспортни оси. от 2004 г. насам броят на приоритетните проекти се е увеличил на 30 (19 от които се отнасят до железопътния транспорт), което е отразено в насоките за TEN-T4. този списък отразява препоръките на групата на високо равнище, ръководена от бившия комисар карел ван Миерт (на фигура 5 е представено обобщение на основните етапи в развитието на мрежата TEN-T и приоритетните проекти, а в приложение III — списък на приоритетните проекти). в каре 2 са посочени източниците на финансиране на приоритетните проекти. 
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects).
През 2009 г. комисията предприема подробен преглед на политиката по отношение на TEN-T, в който се разглеждат бъдещи политически и икономически предизвикателства като например постигането на заложените цели по отношение на промяната на климата, по-нататъшния икономически растеж, икономическото и социалното сближаване и засилването на ролята на европа на международната сцена5. комисията предлага различни варианти за бъдещо развитие на мрежата TEN-T с перспективата да подготви значимо законодателно предложение, което да включва и преразглеждане на насоките за TEN-T. 
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines.
3 договор за създаване на европейската общност (1992 г.), член 154. трансевропейските мрежи се създават в областта на транспорта, далекосъобщенията и енергийната инфраструктура. 
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy.
4 решение No 884/2004/EC на европейския парламент и на съвета от 29 април 2004 г. за изменение на решение No 1692/96/ео относно насоките на общността за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (Oв L 167, 30.4.2004 г., стр. 
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p.
5 зелена книга теМ-т: Преглед на политиката: за по-добре интегрирана трансевропейска транспортна мрежа в служба на общата транспортна политика, COM(2009) 44 окончателен, 4.2.2009 г. каРе 2 изТочници на финансиРане на пРиоРиТеТниТе пРоекТи най-новите разчети сочат, че до 2007 г. 
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009.
126,35 милиарда евро вече са инвестирани в приоритетните проекти, други 154 милиарда евро се очаква да бъдат инвестирани между 2007 и 2013 г., а 119 милиарда евро остава да бъдат инвестирани след 2013 г. националните бюджети на държавите членки финансират 66 % от общия размер на средствата, инвестирани в приоритетните проекти от 1996 до 2013 г. (вж. таблица 1). специален доклад 8/2010 — Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси — ефективни ли са инвестициите на ес в железопътна инфраструктура? 
BoX 2 soUrCEs of fINaNCE for ThE PrIorITy ProjECTs according to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the priority projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter. member states’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the priority projects between 1996 and 2013 (see Table 1). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
14 фигуРа 5 1994 г. група на представителите на държавните и правителствените ръководители предлага списък от 14 проекта от европейски интерес (10 от които засягат железопътната инфрасртуктура) . така наречените „проекти от есен“ са включени в първите официални насоки за TEN-T. 
14 fIGUrE 5 1994 agroupofrepresentativesoftheHeadsofstateorgovern-ments proposed a list of 14 ’projects of european interest’ (10 referring to rail infrastructure). the so-called ’essen projects’ were included in the first formal ten-t guidelines.
2001 г. комисията изготвя бяла книга за европейската транспортна политика през 2010 г., подчертавайки особено необходимостта от съживяване на железниците. 
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways.
2004 г. въз основа на предложения на държавите членки и страните кандидатки, група на високо равнище препоръчва проекти от общ интерес по мрежата тEN-T за период до 2020 г. впоследствие съветът одобрява официално 30 т. нар. приоритетни проекта (от които 19 за железопътна инфраструктура). 
2004 based on proposals from the member states and acceding countries, a High level group recommended ten-t network projects of common interest up to 2020. 30 so-called priority projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the council.
2005 г. Преразгледаната лисабонска стратегия подчертава значението на транспортната инфраструктура за стратегическото развитие на европа, изтъквайки нуждата от ефективно приспособяване към увеличаващите се световни и европейски търговски потоци, справяне с екологичните проблеми и подкрепа за социалното и икономическото развитие. 
2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development.
2006 г. актуализираните насоки за TEN-T влизат в сила, въвеждайки възможност за 30%-но съфинансиране за трансграничните участъци и решение за назначаването на координатори. 
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators.
2009 г. комисията провежда официални консултации със заинтересовани страни относно основата на една по-добре интегрирана мрежа TEN-T и евентуалния бъдещ характер на приоритетните проекти. очертаните в дискусията въпроси включват дефинирането на основни мрежи и развитието на „интелигентни“ транспортни системи. 
2009 the commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated ten-t network and the possible future nature of the priority projects. Issues highlighted for debate included the definition of core networks and the development of intelligent transport systems.
15 съфинансиРане на железопъТнаТа инфРасТРукТуРа оТ сТРана на ес 11. източниците на финансиране на 30-те приоритетни проекта (с изключение на „галилео“), включително железопътния транспорт, са обобщени във таблица 16. 
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16.
12. отсечките от железопътната инфраструктура, съфинансирани от ес в рамките на TEN-T и политиката на сближаване, се основават на национални предложения и се изпълняват от националните органи. на ниво комисия съществуват различни процедури за подбор и възлагане на поръчки по TEN-T и по политиката на сближаване. 
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission.
6 член 17 от регламент (ео) No 680/2007 на европейския парламент и на съвета от 20 юни 2007 г. за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи (Oв L 162, 22.2.2007 г., стр. 
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p.
1). на всеки две години комисията изготвя доклад за осъществяването на дейностите по TEN-T. одитът установи, че макар да представя точна картина на настоящата ситуация, докладът на комисията от май 2008 г. съдържа някои неточности в данните за инвестициите в миналото. 
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments.