natgillin/translations-raw huggingface dataset:
39 Комисията (ГД „Действия по климата“) и ЕАОС са предприели различни мерки за подобряване на качеството на инвентаризациите на държавите членки: а) организиране на редовни заседания на работните групи и семинари за изграждане на капацитет с други генерални дирекции на Комисията и държавите членки с цел да се подпомогне процедурата за преглед и да се помогне на държавите членки да подобрят данните си; б) организиране на редица посещения за изграждане на капацитет в заинтересованите държави членки28; 25 28 България (2018 г.), Естония (2018 г.), Кипър (2018 г.), Малта (2017 г. и 2018 г.). в) изготвяне на документи с насоки и стимулиране на обмена на знания относно специфични методологически въпроси; г) създаване на система за преглед и подобряване на обобщената инвентаризация за ЕС с помощта на държавите членки и други експерти. 
39 The Commission (DG CLIMA) and the EEA took various measures to improve the quality of the Member States’ inventories: (a) organising regular working group meetings and capacity-building seminars with other Commission Directorates-General and the Member States to support the review process and help Member States improve their data; (b) organising a number of capacity-building visits to interested Member States28; (c) drafting guidance documents, and encouraging knowledge-sharing on specific methodological issues; (d) setting up a system for reviewing and improving the aggregated EU inventory, with the help of Member State and other experts.
40 Шестте държави членки от анкетата отговориха, че усилията на Комисията за насърчаване на обмена на знания и предоставените насоки са били полезни, както и че прегледът на ЕС и свързаните с него насоки са допринесли за подобряване на техните инвентаризации. 
40 The six Member States we surveyed replied that the Commission’s efforts to promote knowledge-sharing and guidance had been useful, and that the EU’s review and associated guidance had contributed to improving their inventories.
Те също така определиха областите, в които считат, че са необходими допълнителни насоки (вж. каре 4). 
23 identified areas where they considered that additional guidance was needed (see Box 4).
26 Каре 4 Помощ за допълнителни насоки и информация Някои държави членки посочиха, че допълнителните насоки и информация от Комисията ще бъдат полезни в една или повече от следните области: а) отчитане на изтичанията на газ на международни територии чрез прилагане на подобрени методи по отношение на преноса на газ по тръбопроводи; б) разработване на методи за емисиите, свързани с инсталации за биогаз, използващи животински тор, и с изгарянето на течни горива; в) подобряване на статистическите данни за промените в земеползването; г) подобряване на научната информация за съхранявания в почвата въглерод; д) подобряване на съпоставимостта на базите данни за флуорираните газове. 
Box 4 Support for additional guidance and information Certain Member States stated that additional guidance and information from the Commission would be useful in one or more of the following areas: (a) accounting for gas leaks in international territories, by applying improved methods in respect of gas transport though pipelines; (b) developing methods for emissions related to biogas installations using livestock manure, and related to the combustion of liquid fuels; (c) improving statistical data on land use change; (d) improving scientific information on carbon stored in the soil; (e) improving the comparability of the databases of fluorinated gases.
ЕС се нуждае от по-качествена информация за бъдещото намаляване на емисиите на парникови газове 41 ЕСП разгледа функционирането и резултатите от извършвания от Комисията преглед на качеството на прогнозите на държавите членки за бъдещите емисии на парникови газове. 
The EU needs better insight into future greenhouse gas emission reductions 41 We examined the operation and the results of the Commission quality review of the EU and Member States’ projections of future greenhouse gas emissions.
ЕСП също така оцени до каква степен докладваните данни за емисиите са включени в целите за 2020 г. и за 2030 г. за ЕС като цяло. 
We also assessed the extent to which the reported emission data is included in the 2020 and 2030 targets for the EU as a whole.
Освен това разгледахме работата на Комисията по стратегиите, политиките и мерките на ЕС за намаляване на емисиите. 
In addition, we examined the Commission work on EU strategies, policies and measures for emission reductions.
Комисията и ЕАОС помагат на държавите членки да подобрят качеството на прогнозите си 42 Прогнозите са важна част от оценката на напредъка и от цикъла на разработване на политики. 
The Commission and EEA help Member States improve the quality of their projections 42 Projections are an important part of the progress assessment and policy development cycle.
Те могат да посочат необходимостта от допълнителни политики и мерки за смекчаване на изменението на климата, за да се постигне планираната цел за намаляване на емисиите (вж. точка 10). 
They can indicate the need for additional mitigation policies and measures in order to reach the intended reduction target (see paragraph 10).
Държавите членки и ЕС изготвят прогнозите си чрез използване на инструменти за моделиране, основани на допускания и параметри, които включват наред с другото въздействието върху емисиите на всички техни политики и мерки (включително например политиките, свързани с развитието на инфраструктурата и транспорта). 
Member States and the EU build their projections using modelling tools, based on assumptions and parameters, which include inter alia the effects of all their policies and measures on emissions (e.g. including policies linked to infrastructure and transport development).
43 Комисията, подпомагана от ЕАОС, прави преглед на прогнозите на държавите членки и ги обединява, за да даде обобщени прогнози за ЕС. 
43 The Commission, assisted by the EEA, reviews and adds up Member States projections to give aggregated EU projections.
ЕСП провери структурата и функционирането на системата за преглед на качеството, за да се увери, че прогнозите отговарят на международните изисквания и се подобряват с времето. 
We checked the design and operation of the quality review system to ensure that the projections comply with the international requirements, and improve over time.
44 В прегледа от Комисията на националните прогнози за извадката от шест държави членки са разгледани всички принципи за качество, определени в насоките на РКООНИК. 
44 The Commission review of national projections in our sample of six Member States addressed all the quality principles identified in UNFCCC guidelines.
Като цяло проверителите са докладвали ясно тези критерии и са оповестили констатациите си на държавите членки по прозрачен начин, като са взели предвид констатациите от предходните прегледи на Комисията. 
In general, the reviewers reported on these criteria in a clear manner and communicated their findings to the Member States transparently, taking into account the findings of previous Commission reviews.
45 Резултатите от прегледа от страна на Комисията за шестте държави членки, включени в извадката на ЕСП, показаха, че през 2017 г. само една държава членка е трябвало да направи обща корекция на грешки в сравнение с 2015 г., когато те са били пет. 
45 The Commission review’s results for the six Member States included in our sample showed that only one Member State needed to make a general error correction in 2017, compared to five in 2015.
Проверките на Комисията са били по-задълбочени през 2017 г. в сравнение с 2015 г., а за същия период броят на направените при прегледа констатации е намалял незначително (вж. фигура 4). 
Commission checks were more thorough in 2017 than in 2015, and the number of findings arising in the review decreased marginally over the same period (see Figure 4).
В своите прегледи на националните съобщения и двугодишните доклади РКООНИК е отправила по-малко препоръки през 2017 г. в сравнение с 2015 г. относно прогнозите на държавите членки и е посочила, че те са се подобрили. 
The UNFCCC, in its reviews of national communications and biennial reports, made fewer recommendations in 2017 than in 2015 on Member States’ projections, indicating that these had improved.
27 Фигура 4 – Подобрения на прогнозите за шестте държави членки от извадката на ЕСП Държави членки от извадката на ЕСП Резултати от прегледа от страна на Комисията на националните прогнози Констатации 117през2015г. 
46 Five of the six Member States stated in reply to our questionnaire that they considered that the Commission’s and the European Environment Agency’s guidance and assistance (see Box 5) had indeed facilitated improvements in national projections.
46 В отговор на въпросника на ЕСП пет от шестте държави членки посочиха, че според тях насоките и помощта от Комисията и Европейската агенция за околна среда (вж. каре 5) действително са улеснили подобренията на националните прогнози. 
The information reported by the Commission to the UNFCCC indicates that the aggregated Member States’ projections beyond 2023 show lower emission reductions than the Commission’s 2016 reference scenario for the same period (see Figure 5).
Каре 5 Повечето държави членки оценяват насоките на Комисията във връзка с прогнозите Държавите членки могат да решават кои методи, инструменти за моделиране, допускания и параметри да използват за изготвянето на своите национални прогнози. 
25 Box 5 Most Member States valued the Commission’s guidance on projections Member States can decide which methods, modelling tools, assumptions and parameters they use for compiling their national projections.
Общите подходи обаче са полезни за осигуряването на по-високо равнище на съгласуваност при обобщаването на прогнозите на равнището на ЕС. 
However, common approaches are useful to ensure a higher level of consistency when projections are aggregated at EU level.
На всеки две години Комисията разработва набор от хармонизирани параметри. 
Every two years, the Commission develops a set of harmonised parameters.
Комисията препоръчва на държавите членки да използват тези параметри и техните стойности. 
The Commission recommends that Member States use these parameters and their values.
Десет от 28-те държави членки са използвали всички параметри. 
Ten of the 28 Member States used all of them.
Пет от шестте държави членки в извадката на ЕСП считат, че насоките на ЕС са полезни и достатъчни. 
Five of the six Member States in our sample considered that EU guidance was useful and sufficient.
Според тях обаче един инструмент на ЕС за моделиране ще донесе добавена стойност и допълнително ще подобри националните прогнози. 
However, in their opinion, an EU modelling tool would add value and further improve the national projections.
Комисията вече тества нов инструмент за моделиране, наречен POTEnCIA. 
The Commission is already testing a new modelling tool called POTEnCIA.
Комисията планира да предостави на държавите членки отворен достъп до този инструмент. 
The Commission plans to provide Member States with open access to this tool.
Предишният се отнасяше до 2013 г. Фигура 5 – Прогнозите на Комисията в Референтния сценарий на ЕС от 2016 г. се различават от обобщените средносрочни прогнози на държавите членки 30 Прогноза за общите агрегирани емисии от държавите членки В млн. тона CO2 и от Комисията при съществуващите мерки еквивалент (MtCO2e) Целот 4 600 -20% до 2020 г. 
Figure 5 – Commission projections in the 2016 EU Reference Scenario differ from aggregated Member States’ projections in the medium term 26 Mt CO2e 4 600 4 400 4 200 4 000 3 800 3 600 3 400 3 200 3 000 Projection of total aggregate emissions by Member States and by the Commission, with existing measures Target of -20 % in 2020 Target of -40 % in 2030 2020 Member States projections with existing measures 2035 2016 EU Reference Scenario 2025 2030 Source: European Union’s Seventh National Communication and Third Biennial Report to the UNFCCC (submitted in 2017).
49 ЕС е приел настоящите цели за намаляване на емисиите в ЕС до 2020 г. през 2007 г. и е постигнал целта през 2014 г. 
49 The EU agreed the current EU 2020 emission reduction targets in 2007 and achieved the target in 2014.
ЕСП вече докладва31, че целите за 2030 г. и 2050 г. няма да бъдат постигнати, ако не бъдат положени значителни допълнителни усилия (вж. също фигура 1). 
We have already reported31 that the 2030 and 2050 targets will not be achieved without significant additional efforts (see also Figure 1).
50 След 2023 г., ако обобщените прогнози на ЕС се осъществят, политиките и мерките на ЕС за смекчаване на изменението на климата ще трябва да бъдат по-строги от предложените днес въз основа на референтния сценарий. 
50 Beyond 2023, if the aggregated EU projections materialize, the EU mitigation policies and measures will need to be stricter than those proposed today based on the reference scenario.
31 Обзорен доклад „Действия на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“, 2017 г. 
31 Landscape review on EU action on energy and climate change, 2017.
32 Според доклада относно семинара за прогнозите за емисиите на страните, включени в Приложение I към Конвенцията (FCCC/SBSTA/2004/INF.15 от 20 октомври 2004 г.), такъв анализ би бил полезен, защото е необходимо да се разбере въздействието на промените в ключови параметри и допускания. 
32 According to Report on the workshop on emission projections from Parties included in Annex I to the Convention (FCCC/SBSTA/2004/INF.15 of 20 October 2004), such analysis would be useful “because of the need to understand the impact of changes in key parameters and assumptions”.
Целите на ЕС за емисиите за 2020 г. обхващат повечето сектори, за които има налични данни 51 ЕС е въвел цели, спрямо които наблюдава намаленията на емисиите (вж. точка 07). 
EU 2020 emission targets cover most of the sectors for which data is available 51 The EU has put in place targets against which it monitors emission reductions (see paragraph 07).
На фигура 6 по-долу са представени докладваните данни от ЕС в неговата инвентаризация, разделени на две групи: емисии, включени в целите на ЕС за 2020 г., и емисии, които не са включени в тези цели. 
Figure 6 below presents the data reported by the EU in its inventory, split into two groups: emissions included in the EU 2020 targets and emissions not included in these targets.
Изключени от целите на ЕС за 2020 г. Източник: Обобщена инвентаризация за ЕС, докладвана на РКООНИК през 2018 г. (емисии от 2017 г.). 
Figure 6 – Emissions inside and outside the EU 2020 targets 27 Source: Aggregated EU inventory as reported to the UNFCCC in 2018 (emissions of 2017).
52 Целите на ЕС за 2020 г. са в съответствие с ангажиментите съгласно Протокола от Киото и включват по-голямата част от ключовите докладвани сектори: енергетика, промишлени процеси и използване на продукти, селско стопанство и отпадъци. 
52 The EU 2020 targets are in line with the Kyoto Protocol commitments and include most of the key sectors reported: energy, industrial processes and product use, agriculture and waste.
Освен това целите на ЕС включват международното въздухоплаване (всички заминаващи полети) — допълнителен показател съгласно правилата за докладване на РКООНИК, който поради това не е част от ангажиментите съгласно Протокола от Киото. 
In addition, the EU targets include international aviation (all outgoing flights), a memorandum item under the UNFCCC reporting rules and thus not part of the Kyoto Protocol commitments.
През 2017 г. този сектор е съставлявал 3,55 % от емисиите на ЕС. 
This sector accounted for 3.55 % of EU emissions in 2017.
ЕС е включил този сектор в общите си цели за намаляване на емисиите. 
The EU has included this sector in its overall reduction targets.
Тези емисии са важни, тъй като Международната организация за гражданско въздухоплаване прогнозира, че до 2040 г. те могат да нараснат в световен мащаб с 300 % в сравнение с равнищата от 2005 г.33 53 ЕС има правила за мониторинг и докладване на емисиите от корабоплаването, чиято цел е да допълнят данните от инвентаризацията (вж. точка 11(d)). 
28 These emissions are relevant, as the International Civil Aviation Organization forecasts that, by 2040, they could grow by 300 % globally compared to 2005 levels33.
В момента международното корабоплаване не е част от целите на ЕС за намаляване на емисиите, но Комисията е работила с Международната морска организация — агенция на ООН, отговорна за регулирането на корабоплаването, която е приела международен ангажимент за намаляване на емисиите до 2050 г. с поне 50 % в сравнение с равнищата от 2008 г. 
International shipping is not currently part of the EU emission reduction targets, but the Commission worked with the International Maritime Organization, a UN agency responsible for regulating shipping, which has adopted an international commitment to reduce emissions by at least 50 % by 2050 compared to 2008 levels.
Като членове на Международната морска организация държавите — членки на ЕС, трябва да предприемат действия във връзка с този ангажимент. 
As members of the International Maritime Organization, the EU Member States need to act on this commitment.
54 През 2011 г.34 Комисията е предложила да се намалят емисиите от този сектор до 2050 г. 
54 The Commission in 201134 proposed reducing emissions from this sector by 2050.
През 2018 г. корабите, акостиращи в пристанища в Европейското икономическо пространство35, са започнали да следят и докладват емисиите си, но за международното корабоплаване не съществуват междинни целеви нива на ЕС или мерки за намаляването на тези емисии. 
In 2018, the ships calling at European Economic Area ports35 started to monitor and report their emissions, but no intermediate EU targets or reduction measures exist for international shipping.
Емисиите от международното корабоплаване, определени като допълнителен показател съгласно правилата за 33 Европейска комисия, ГД „Действия по климата“, Намаляване на емисиите от въздухоплаването. 
In its 2030 targets38 the EU introduced the requirement that Member States have no increase in the emissions from this sector, compared to a baseline (known as the ‘no 33 European Commission, Climate action, Reducing emissions from aviation.
34 Бяла книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство – към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“, COM(2011) 144 окончателен от 28 март 2011 г. 
34 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011.
35 Регламент (ЕС) 2015/757 на Европейския парламент и на Съвета относно мониторинга, докладването и проверката на емисиите на въглероден диоксид от морския транспорт (OВ L 123, 19.5.2015 г., стр. 
35 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport (OJ L 123, 19.5.2015, p.
36 Според проучване от 2009 г., възложено от ГД „Околна среда“: „Техническа подкрепа за европейски действия за намаляване на емисиите на парникови газове от международния морски транспорт“, като се използват данни от 2006 г., те представляват 27 % от емисиите от корабоплаването в световен мащаб. 
36 According to a 2009 study commissioned by DG Environment: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”, using data from 2006, they represented 27 % of global shipping emissions.
37 Трето проучване на Международната морска организация относно парниковите газове, 2014 г. 
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study, 2014.
38 Регламент (ЕС) 2018/841. 
38 Regulation (EU) 2018/841.
57 Съгласно Протокола от Киото от страните се изисква да докладват относно дългосрочните си стратегии за развитие с ниски нива на въглеродни емисии40. 
57 The Kyoto Protocol requires parties to report on their long-term low-carbon development strategies40.
Комисията представи пътна карта на ЕС за придвижване към нисковъглеродна икономика до 2050 г.41, в която се определят потенциалните действия за намаляване на емисиите и се обхващат всички сектори. 
The Commission presented an EU roadmap towards a low carbon economy by 2050 in 201141, setting out potential actions for reducing emissions and covering all sectors.
Тя е разработила пътната карта в съответствие с най-добрия възможен сценарий от глобалната стратегия на ЕС за 2050 г.42 По искане на Европейския парламент и на Европейския съвет и както е предвидено в Парижкото споразумение, в края на 2018 г. 
The Commission developed it in line with the best-case scenario of the global EU strategy for 205042.
Тази актуализация включва анализ на осемте потенциални варианта за намаляване на емисиите или за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. 
This update includes the analysis of eight potential pathways to reduce emissions or achieve climate neutrality by 2050.
В тези пътни карти се определят дългосрочните цели за устойчивото развитие на тези сектори в съответствие с ангажиментите на ЕС по отношение на климата до 2050 г. и се задава посоката за краткосрочните 40 В съответствие с член 2 от Протокола от Киото и Решение 1/СР.16 на РКООНИК. 
39 Recital (35) of Regulation (EU) 1999/2018 on the Governance of the Energy Union and Climate Action. 40 In accordance with Article 2 of the Kyoto protocol and UNFCCC Decision 1/CP.16.
41 „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“. 
41 The “Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050”.
Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, COM(2011) 112 окончателен от 8 март 2011 г. 
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2011) 112 final of 8 March 2011.
42 „Ренесансът на ЕС: Успешна пътна карта към Европа с ниски въглеродни емисии“ от доклада на Европейската комисия „Глобална Европа 2050 г.“ („EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe“) (2012 г.). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf. 
42 “EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe” of European Commission report “Global Europe 2050” (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf.
43 Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка: „Чиста планета за всички – Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“, COM(2018) 773 final от 28 ноември 2018 г. 
43 Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: “A Clean Planet for All – A European strategic long-29
За други ключови сектори като селското стопанство и ЗПЗГС обаче няма такива специални пътни карти (вж. каре 6 по-долу). 
However, there are no such specific roadmaps for other key sectors such as agriculture and LULUCF (see Box 6 below).
Каре 6 ЕС няма дългосрочни пътни карти за някои ключови сектори За селското стопанство, което е ключова част от бюджета на ЕС, Комисията не разполага с дългосрочна визия до 2050 г. 
30 Box 6 The EU does not have long-term roadmaps for some key sectors For agriculture, a key part of the EU budget, the Commission does not have a long-term vision up to 2050.
Общата селскостопанска политика на ЕС се определя за седемгодишен цикъл. 
The EU Common Agricultural Policy is defined on a 7-year cycle.
Настоящата рамка на политиката обхваща периода от 2014 г. до 2020 г., а следващата — периода от 2021 г. до 2027 г. 
The current policy framework covers the period from 2014 until 2020, and the next one from 2021 to 2027.