natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU („Динамика на производителността на земята в Европа: към оценяване на влошаването на качеството на земите в ЕС“), Съвместен изследователски център, Институт по околна среда и устойчивост, отдел „Управление на земните ресурси“, 2013 г. 
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., “Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU”, Joint Research Centre, Institute for Environment and Sustainability, Land Resource Management Unit, 2013.
Според доклада 85,1 % от общата площ на ЕС в момента не е засегната от намаляване на производителността на земята, за 5,6 % се наблюдават ранни признаци за това, а за 1,5 % от общата площ производителността на земята намалява. 
The report estimates that 85.1 % of the total area of the EU is currently unaffected by land productivity decline, 5.6 % shows early signs of land productivity decline, and 1.5 % is in decline. 24 43 44
Комисията наблюдава органичния въглерод в почвата, като използва многоцелевата платформа на Рамковото статистическо изследване на земеползването и земното покритие (LUCAS)45 – стандартизиран анализ на качествата на горния слой на почвата в целия ЕС, извършван от СИЦ на всеки три години. 
Organic carbon in soil is monitored by the Commission using the multipurpose platform of the Land Use/Cover Area frame statistical Survey (LUCAS)45, a standardised three-yearly analysis of the properties of topsoil across the EU, operated by the JRC.
Съгласно ЕАОС като цяло почвите в Европа е най-вероятно да натрупват въглерод. 
According to the EEA, “On average, soils in Europe are most likely to be accumulating carbon.
28 45 тревни площи и гори, са поглътители на въглерод, а почвите под обработваема земя са малък източник на въглерод46. 
Soils under grassland and forests are a carbon sink ... whereas soils under arable land are a smaller carbon source”46.
Фигура 6 показва, че районите, изложени на риск от опустиняване, в Гърция, Испания, Италия, Португалия и Румъния имат и ниско ниво на органичен въглерод в почвата. 
Figure 6 shows that the areas at risk of desertification, in Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania, are correlated with a low level of organic carbon in the soil.
Фигура 6 – LUCAS – Органичен въглерод в почвата в ЕС – 2015 г. (g/kg) Източник: СИЦ, 2018 г. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment. 
LUCAS 2018 survey started in March 2018 (it includes more than 240 000 points and about 99 000 photo interpretations), and its results will be available in 2019. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment.
Най-големите емисии на CO2 от почви се дължат на преобразуването (отводняването) на органични почви. 
The largest emissions of CO2 from soils are due to conversion (drainage) of organic soils.
Земното покритие и промените в земното покритие в ЕС се наблюдават редовно чрез програмата за координиране на информацията за околната среда (CORINE)47 – компонент на „Коперник“, който се управлява от ЕАОС. 
Land cover and land-cover changes in the EU are regularly monitored through the Coordination of information on the environment programme (CORINE)47, a component of Copernicus, which is managed by the EEA.
От 2000 г. насам на всеки шест години по CORINE се създават актуални набори от данни, последно през 2012 г. 
Relevant CORINE datasets have been produced every six years since 2000, most recently in 2012.
Взети заедно, земеделската земя и горите покриват 85 % от земната повърхност в ЕС48. 
Taken together, agricultural land and forests cover 85 % of land in the EU48.
Комисията редовно събира и обобщава допълнителни данни относно различни фактори, свързани с опустиняването в ЕС, като например ерозията на почвите, сушата, водните ресурси, горските пожари, както е описано в приложение II. 
The Commission regularly collects and compiles additional data on various factors related to desertification in the EU, such as soil erosion, droughts, water, forest fires, as described in Annex II.
Тя обаче не ги използва, за да оценява степента на опустиняване и влошаване на качеството на земите. 
However, the Commission does not use it to assess the extent of desertification and land degradation.
През 1992 г. Организацията на обединените нации публикува за пръв път Световен атлас на опустиняването49, който след това е актуализиран през 1997 г. 
A World Atlas of Desertification was first published in 1992 by the United Nations 49, and then updated in 1997.
Комисията поема издаването на Атласа и публикува трето издание през 2018 г. 
The Commission took over the publication of the Atlas and published a third version in 2018.
То съдържа карти на факторите, които могат да доведат до опустиняване, като например ерозия на почвите, засоляване, урбанизация и миграция. 
It contains maps of factors which can lead to desertification, such as soil erosion, salinisation, urbanisation, and migration.
Новият Атлас предоставя карти и данни относно редица взаимодействия между човека и околната среда, които са от значение за влошаването на качеството на земите, но не съдържа никакви карти конкретно за опустиняването. 
The new Atlas provides maps and data on a range of human-environment interactions relevant for land degradation, but does not contain any maps specifically on desertification.
Комисията счита, че опустиняването не може лесно да бъде картографирано, защото е много сложен процес, за който изследванията показват, че се задейства от множество различни фактори50. 
The Commission considers that desertification cannot easily be mapped, because it is a very complex process, which studies found to be triggered by many different factors50.
Посетените държави членки имат изготвени карти на риска от опустиняване (вж. приложение I). 
The Member States visited have produced maps on the risk of desertification (see Annex I).
Тези карти обаче не се актуализират редовно и не могат да бъдат сравнени, тъй като използват различни показатели и цветни кодове. 
However, these maps were not updated regularly, and cannot be compared as they used different indicators and colour coding.
Поради тази причина те не могат да дадат цялостна картина за опустиняването на равнището на ЕС. 
Thus, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level.
Посетените от Сметната палата държави членки също извършват мониторинг на факторите, свързани с опустиняването и влошаването на качеството на земите, като например мониторинг на водните ресурси, сушите или валежите. 
The Member States we visited also monitored factors associated with desertification and land degradation, such as water, droughts or precipitation monitoring.
Що се отнася до механизмите за събиране на данни за почвите, Сметната палата установи, че: − Испания, Италия и Румъния имат свои собствени системи, които осигуряват по-специфични данни за почвите, но до известна степен се припокриват със собствените механизми на ЕС за събиране на данни. 
Regarding the soil-data collection mechanisms, we found that: − Spain, Italy and Romania had their own systems, which provided more specific soil data but overlapped to some extent with the EU’s own collection mechanisms.
Националните данни относно почвите са непълни, не се събират и тълкуват редовно и невинаги са надеждни51. − За събиране на данни за почвите Кипър и Португалия разчитат изключително на платформата LUCAS на Комисията. 
28 National data concerning soil was incomplete, was not collected and interpreted regularly, and was not always reliable51. − Cyprus and Portugal relied exclusively on the Commission’s LUCAS platform to collect soil data.
Липсва съгласувана методология за оценяване на опустиняването и влошаването на качеството на земите в рамките на ЕС 38. 
There is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU 38.
Опустиняването и влошаването на качеството на земите са сложни явления, които се влияят от много взаимозависими фактори, като липсва научен консенсус относно начина, по който тези фактори трябва да се оценяват. 
Desertification and land degradation are complex phenomena affected by many interdependent factors, and there is no scientific consensus as to how to assess these factors.
За установяване на влошаването на състоянието на земите обаче могат да се използват непреки показатели. 
However, proxy indicators can be used to detect deterioration in the state of the land.
31 51 32 влошаването на качеството на земите: производителност на земята, органичен въглерод в почвата и земно покритие и промяна в него52. 
There are several such proxy indicators, but the UNCCD recommends the use of three sub-indicators to assess land degradation: land productivity, organic carbon in soil, and land cover and land-cover change52.
Комисията и държавите членки не са постигнали договореност за определена методология за обобщаване на наличните показатели, която да позволи представяне на последователна оценка на опустиняването и влошаването на качеството на земите в целия ЕС. 
The Commission and the Member States have not agreed on a methodology for compiling the available indicators to come up with a consistent assessment of desertification and land degradation across the EU.
Това затруднява сравняването на степента на опустиняване в различните държави членки на ЕС. 
This makes it difficult to compare the extent of desertification in the different Member States of the EU.
Комисията използва два показателя за влошаването на качеството на земите, които са частично съгласувани с показателите от Конвенцията на ООН за борба с опустиняването: изкуственото земно покритие на глава от населението и прогнозна ерозия на почвата под въздействието на водата (вж. таблица 2). 
In the 2018 monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context, the Commission uses two indicators for land degradation which are partially aligned with the UNCCD indicators: artificial land cover per capita, and estimated soil erosion by water (see Table 2).
Съществуват много други характеристики на влошаването на качеството на земите, които не са обхванати от тези показатели, като например органичният въглерод в почвата, производителността на земята, засоляването или замърсяването. 
There are many other characteristics of land degradation which are not covered by these indicators, such as organic carbon in soil, land productivity, salinisation, or contamination.
52 Други примери са засоляването и замърсяването. 
51 52 Other examples are salinisation and contamination.
Таблица 2 – Сравнение на показателите на Комисията и на Конвенцията на ООН за борба с опустиняването по отношение на влошаването на качеството на земите 33 Комисия Изкуствено земно покритие на човек от населението Прогнозна ерозия на почвата под въздействието на водата Конвенция на ООН за борба с опустиняването Земно покритие и промяна в земното покритие Органичен въглерод в почвата Производителност на земята Източник: ЕСП въз основа на Конвенцията на ООН за борба с опустиняването и ГД „Евростат“. 
Commission level (see paragraphs 30 and 34) but is not used for the purposes of assessing land degradation in the EU. Table 2 – Comparison of the Commission’s and the UNCCD’s indicators for land degradation 29 Commission Artificial land cover per capita Estimated soil erosion by water Source: ECA, based on UNCCD and DG ESTAT.
ЕС предприема стъпки за борба с опустиняването, но с ограничена съгласуваност 41. 
UNCCD Land cover and land cover change Organic carbon in soil Land productivity The EU is taking steps to combat desertification, but with limited coherence 41.
Сметната палата провери дали ЕС предприема действия за борба с опустиняването по съгласуван начин. 
We examined whether the EU is taking action to combat desertification in a coherent way.
Тези действия изискват съгласувана структура на управление и добър дългосрочен план, за да се смекчи рискът от вземане на икономически неефективни решения и за да се избегнат разпокъсани и несъгласувани действия. 
Such action needs a coherent governance structure and a good long-term plan to mitigate the risk of poor value-for-money decisions, and to avoid fragmented, uncoordinated actions.
Рамката на Конвенцията на ООН за борба с опустиняването и нейното прилагане в ЕС са описани в каре 2. 
The UNCCD framework and its implementation in the EU is described in Box 2.
Каре 2 – Рамката на Конвенцията на ООН за борба с опустиняването в ЕС Съгласно Конвенцията на ООН за борба с опустиняването всички страни по нея, които са декларирали, че са засегнати от опустиняване, трябва да изготвят национални програми за действие (НПД). 
Box 2 – The UNCCD framework in the EU Under the UNCCD, all parties which declared themselves to be affected by desertification must draw up national action programmes (NAPs).
ЕС не е декларирал, че е засегнат от опустиняване, и не съществува програма за действие за борба с опустиняването на равнището на ЕС. 
The EU has not declared itself to be affected by desertification, and there is no action programme in place at EU level to combat desertification.
Тринадесет държави членки на ЕС са декларирали по Конвенцията на ООН за борба с опустиняването, че са засегнати от 
Thirteen EU Member States have declared under the UNCCD that they are affected by
опустиняване, въз основа на самооценки: България, Гърция, Испания, Хърватия, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Малта, Португалия, Румъния, Словения и Словакия. 
desertification, based on their own self-assessments: Bulgaria, Greece, Spain, Croatia, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Portugal, Romania, Slovenia and Slovakia.
Сред тях са седем от осемте държави членки с брегова линия на Средиземно море. 
These include seven of the eight Member States with a Mediterranean coastline.
НПД на държавите членки обхващат много сектори, като например селското стопанство, горското стопанство и управлението на водните ресурси. 
Member States’ NAPs cover many sectors such as agriculture, forestry and water management.
Примери за включени в НПД мерки са: насърчаване на научноизследователските дейности, извънредни планове за борба със сушата, залесяване, изграждане на тераси за предотвратяване на свлачища и усъвършенстване на системите за ранно предупреждение. 
Examples of measures included in the NAPs are: promoting research activities, drought contingency plans, afforestation, building terraces to prevent landslides, and improved early warning systems.
Що се отнася до тринадесетте държави членки, които са декларирали, че са засегнати от опустиняване, и въз основа на публично достъпната информация: – НПД на пет от тези държави членки са публикувани на уебсайта за Конвенцията на ООН за борба с опустиняването53. 
Regarding the thirteen Member States which have declared themselves to be affected by desertification, and based on information publicly available: - Five Member States’ NAPs are published on the UNCCD website53.
За две от останалите осем държави членки Сметната палата има информация, че разполагат с НПД54. 
Of the eight other Member States, we are aware of two with a NAP 54.
Публикуваните НПД вече са с над 10-годишна давност. 
The published NAPs are now over 10 years old.
Относно Португалия, актуализираният през 2014 г. НПД все още не е публикуван. – Кипър има НПД, разработен през 2008 г., който така и не е приет официално от националния Министерски съвет и не е представен на службата по Конвенцията на ООН за борба с опустиняването. 
For Portugal, the NAP updated in 2014 has not yet been published. - Cyprus has a NAP, drawn up in 2008, which was never officially adopted by the national Council of Ministers, and has not been submitted to the UNCCD.
Въз основа на наличната ограничена информация Комисията счита, че НПД на държавите членки за борба с опустиняването не са ефективни, тъй като не са изцяло интегрирани в националните процеси на планиране и липсва достатъчно капацитет, технически и финансови ресурси за тяхното прилагане55. 
Based on the limited information available, the Commission considers that Member States’ NAPs to combat desertification lacked effectiveness, as they were not fully integrated into national planning processes, and not enough capacity, technical and financial resources were available to implement them55.
Прегледът на Сметната палата потвърди тази оценка. 
Our review confirmed this assessment.
На равнището на ЕС липсва специално законодателство относно опустиняването и почвите 43. 
No specific legislation on desertification and soil exists at EU level 43.
Както е посочено в точка 16, Тематичната стратегия на ЕС за опазване на почвите от 2006 г. включва предложение за Рамкова директива за почвите. 
As described in paragraph 16, the 2006 EU Thematic Strategy for Soil Protection included a proposal for a Soil Framework Directive (SFD).
Една от целите на предложената директива е да допринесе за спиране на опустиняването в резултат на влошаването на качеството и загубата на биологично разнообразие на почвите. 
One of the objectives of the proposed directive was to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss.
Законодателното предложение не получава подкрепа от мнозинството в Съвета и е оттеглено от Комисията през 2014 г. 
The legislative proposal did not find a majority in the Council and was withdrawn by the Commission in 2014.
Поради тази причина, макар и други жизненоважни ресурси на околната среда, като например въздухът и водата, да са регулирани с различни директиви и регламенти на ЕС, за почвите липсва подобно интегрирано законодателство на ЕС. 
30 53 54 55 resources such as air and water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil.
В неотдавнашно изследване се достига до заключението, че оттеглянето на предложението за Рамкова директива за почвите представлява изгубена възможност да се установи общо разбиране и визия за опазване на почвите в ЕС56. 
A recent study concluded that the withdrawal of the SFD proposal was a lost opportunity to create a common understanding and vision around soil protection in the EU56.
В същото проучване се потвърждава, че докато липсва всеобхватно законодателство за опазване на почвите на равнището на ЕС, националните законодателни актове за опазване на почвите, ако такива съществуват, не успяват да предотвратят опустиняването и влошаването на качеството на почвите в целия ЕС. 
The same study confirmed that, while no overarching soil protection legislation exists at EU level, national soil protection legislation – if it exists – failed to prevent desertification and soil degradation across the EU.
Стратегиите, политиките и разходните програми на ЕС допринасят за борбата с опустиняването, но не са насочени конкретно към него 45. 
EU strategies, policies and spending programmes contribute to combating desertification, but do not specifically focus on it 45.
Конкретна стратегия на ЕС, насочена към преодоляване на опустиняването и влошаването на качеството на земите, липсва. 
There is no specific EU strategy aimed at addressing desertification and land degradation.
Въпреки че ОСП има потенциала да играе важна роля за справянето с опустиняването, Сметната палата констатира следните ограничения: − Според ЕАОС преките плащания могат да породят интензификация на земеделските практики, която на свой ред би довела до загуба на органични вещества в почвите и намаляване на задържането на вода в тях, както и до промени в земеползването57. − Разпоредбите относно кръстосаното спазване включват три правила за добро земеделско и екологично състояние, които са насочени към предотвратяване на влошаването на качеството на почвите, а именно – за минимално почвено покритие, за управление на земите с цел ограничаване на ерозията и за поддържане на нивото на органични вещества в почвата. 
While the CAP has the potential to play an important role in addressing desertification, we noted the following limitations: − According to the EEA, direct payments can cause the intensification of agriculture leading in turn to soil organic matter loss, reduction in soil water retention, and land-use changes 57. − Cross-compliance provisions include three Good Agricultural and Environmental Conditions that are aimed at preventing soil degradation, namely, those concerning minimum soil cover, land management to limit erosion, and maintenance of soil organic matter.
Доклад No 8/2016 на ЕАОС „The direct and indirect impacts of EU policies on land“ („Пряко и непряко въздействие на политиките на ЕС върху земята“), стр. 
See EEA report No 8/2016 – “The direct and indirect impacts of EU policies on land”, p.
11 и стр. 
11 and p.
61 62 63 64 65 − За екологизирането липсва напълно развита интервенционна логика с ясно определени, амбициозни цели. 
Another report noted that its environmental effects cannot be quantified60. − Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets.
Бюджетът му не е пряко свързан с постигането на екологични и свързани с климата цели на политиките. 
Its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives.
Освен това, в зависимост от конкретното положение на земеделските стопани и тяхната земеделска земя, съществуват няколко изключения от правилата за екологизиране61. 
Moreover, depending on the individual situation of farmers and their agricultural land, several exemptions to the greening rules exist61.
В доклада си от 2017 г. Сметната палата изразява заключението, че е малко вероятно екологизирането, както е прилагано понастоящем, да доведе до значителни ползи за околната среда и климата62. 
We concluded, in our 2017 report, that greening, as currently implemented, is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate62.
Статистическите данни, публикувани от Комисията през 2018 г.63, сочат, че делът на използваната земеделска площ, за която е приложимо най-малко едно задължение за екологизиране, в държавите членки с риск от опустиняване, като например Гърция, Хърватия, Италия, Малта, Португалия или Румъния, е едва около или под 50 %64. − Според Комисията в програмите за развитие на селските райони (ПРСР) на засегнатите от опустиняване държави членки, опустиняването или влошаването на качеството на земите се признават като риск. 
Statistics published by the Commission in 201863 indicate that the share of utilised agricultural area subject to at least one greening obligation in Member States affected by the risk of desertification such as Greece, Croatia, Italy, Malta, Portugal or Romania was only around or below 50 %64. − According to the Commission, the rural development programmes (RDPs) of the Member States affected by desertification recognise desertification or land See EEA report No 8/2016 “The direct and indirect impacts of EU policies on land”, p.
От тях: Например: малки земеделски стопани, стопани, практикуващи биологично земеделие, стопани с голям дял на пасищата. 
For example: small farmers, organic farmers, farmers with large proportions of grassland.
Вж. https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en. 
See https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en.
Специален доклад No 21/2017 – „Екологизирането – по-сложна схема за подпомагане на доходите, която все още не е екологично ефективна“, точки 26 – 57. 
See Special Report No 21/2017 “Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective”, paragraphs 26 to 57.
Доклад „Green Direct Payments“ („Директни плащания за екологизиране“) на Комисията, 2018 г., въз основа на данни от 2015 г. 
Commission’s Green Direct Payments report, 2018, based on 2015 data.
Площта на земята, обхваната от задължения за екологизиране, може дори да е още по-малък процент — дори ако задължението за екологизиране се отнася само за един парцел, независимо от размера му, в показателя на Комисията пак ще бъде включена площта на цялото стопанство. 
The land covered by greening obligations might even be lower because, even if such obligations would only apply to a single parcel, irrespective of its size, the area of the whole farm would still be included in the indicator.