natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4 Спиране на растежа: показателят височина/ възраст измерва линейния растеж и показва дълготрайните ефекти от недохранването, което не се влияе от сезонните промени. 
4 Stunting: height by age is a measure of linear growth and as such an indicator of long-term effects of undernutrition not affected by seasonal changes.
5 Поднормено тегло: показателят тегло/възраст комбинира информация за спиране на растежа и атрофия. 
5 Underweight: weight by age combines information from stunting and wasting.
Децата могат да бъдат с поднормено тегло, защото страдат от спиране на растежа, атрофия, или и двете едновременно. 
Children can be underweight because they are stunted, wasted or both.
6 Атрофия: показателят височина/тегло указва текущия хранителен статус на дадено дете и отразява скорошния хранителен прием и/или случай на болест. 
6 Wasting: height by weight is an indication of the current nutritional status of a child and reflects recent nutritional intake and/or episode of illness.
Тежката атрофия често се свързва с остър недостиг на храна. 
Severe wasting is often linked to an acute shortage of food.
7 Източник: Световната банка и ФАО. 
7 Source: World Bank and FAO.
8 Източник: Фонд на ООН за населението. 
8 Source: United Nations Population Fund.
9 Някои държави постигат или надхвърлят това целево ниво, като например Малави и Етиопия. 
9 Some countries do achieve or exceed this target, such as Malawi and Ethiopia.
12 г) Незадоволителна инфраструктура за съхраняване, обработка и разпространение: тези фактори затрудняват физическия достъп до хранителни продукти на ниво отделни домакинства. д) Недостатъчен прием на храни и неподходящи хранителни практики: тези фактори водят до недохранване. 
(d) Inadequate storage, processing and distribution infrastructure: these factors hinder physical access to food at household level. (e) Insufficient food intake and inappropriate dietary practices: such factors contribute to malnutrition.
Те са свързани с липсата на информираност относно правилното хранене или с недостатъчно разнообразни източници на храна, незадоволително здравеопазване, незадоволителен достъп до питейна вода и санитарни съоръжения, както и с неграмотност сред жените. е) Фактори, които като цяло са извън контрола на отделните развиващи се държави: i) жертвите на природни или предизвикани от човека бедствия често са принудени да напуснат своите домове и стопанства и са изправени пред заплахата не само от гладува-не, но и от гладна смърт; ii) връзките между финансовите пазари и спекулациите на земеделските форуърдни пазари, както и разработването на био-горива, допринасят за липсата на хранителни продукти и за увеличаването на техните цени. 
They are linked to a lack of education about proper nutrition or insufficient diversity of food sources, inadequate healthcare, inadequate access to drinking water and sanitation facilities, or illiteracy among women. (f) Factors which are largely beyond the control of individual developing countries: (i) victims of natural or man-made disasters are often forced to leave their homes and farms and are faced with the threat not just of hunger but of outright starvation; (ii) the links between the financial markets and speculation within agricultural futures markets, as well as the development of bio-fuels contribute to the unavailability of food and to price increases.
Те включват и мащабно придобиване на обработваема земя в Субсахарска Африка от чуждестранни компании и правителства10, които невинаги гарантират спазването на африканските национални интереси. 
They also involve large-scale acquisition of arable land in sub-Saharan Africa by foreign companies and gov-ernments10, which do not necessarily guarantee that African national interests are respected.
10 По данни на ФАО между 2004 г. и началото на 2009 г. най-малко 2,5 милиона хектара са прехвърлени от местни ползватели на чуждестранни инвеститори само в пет африкански държави (Етиопия, Гана, Мадагаскар, Мали и Судан). 
10 According to the FAO, between 2004 and early 2009, at least 2,5 million hectares were transferred from local users to foreign investors in five African countries alone (Ethiopia, Ghana, Madagascar, Mali and Sudan).
МЕЖДУНАРОДНИ И ЕВРОПЕЙСКИ ПЛАНОВЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРОДОВОЛСТВЕНАТА СИГУРНОСТ 8. 
13 INTERNATIONAL AND EU AGENDAS ON FOOD SECURITY 8.
През ноември 1996 г. на Световната среща на върха по въпросите на прехраната в Рим са приети декларация и план за действие относно сигурността на прехраната в света. 
In November 1996, the World Food Summit in Rome adopted a Declaration and Plan of Action on World Food Security.
Те се ангажират с постоянни усилия за премахване на глада във всички държави, като целта им е да се намали наполовина броят на населението, страдащо от недохранване, до 2015 г. 
It pledged an ongoing effort to eradicate hunger in all countries with the target of reducing by half the number of undernourished people by no later than 2015.
Централната роля на продоволствената сигурност в дневния ред на сътрудничеството за развитие е призната и в Цел на хилядолетието за развитие No 1 (ЦХР 1), приета през септември 2000 г. от Общото събрание на ООН11. 
The central place which food security occupies in the development cooperation agenda has been recognised in Millennium Development Goal 1 (MDG1) adopted in September 2000 by the General Assembly of the United Nations11.
На второто редовно събрание на Африканския съюз през юли 2003 г. държавните глави и правителствените ръководители на африканските държави приемат Декларацията от Мапуто относно земеделието и продоволствената сигурност в Африка. 
At the Second Ordinary Assembly of the African Union in July 2003, African Heads of State and Government endorsed the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security in Africa.
Те се ангажират да засилят развитието на земеделието и свързаните с него дейности за получаване на допълнителни ползи, развитието на селските райони и продоволствената сигурност на национално и местно ниво и предвиждат да отделят 10 % от съответните си национални бюджети за сектора на земеделието до 2008 г. 
They committed themselves to strengthening the development of agriculture and related value added activities, rural development and food security at national and regional levels and pledged to allocate 10 % of their national budget to agriculture by 2008.
Цялостната програма за развитие на селското стопанство в Африка има за цел премахването на глада и намаляването на бедността чрез земеделие и предвижда целево ниво за годишен растеж в сектора на земеделието от 6 %. 
The Comprehensive Africa Agriculture Development Programme (CAADP) aims to eliminate hunger and reduce poverty through agriculture and sets an agricultural annual growth target of 6 %.
Европейският консенсус за развитие от декември 2005 г.12 (наричан по-нататък „Европейският консенсус“) посочва земеделието, развитието на селските райони и продоволствената сигурност като част от областите, в които ще бъде концентрирана помощта за развитие на ЕС. 
The European Consensus on Development of December 200512 (hereafter ‘the European Consensus’) selects agriculture, rural development and food security as one of the areas on which EU development aid will concentrate.
По отношение на земеделието акцентът е поставен върху достъпа до ресурси (земя, вода, финансови средства), конкурентоспособността на местните и международните пазари и управлението на риска, както и върху глобалната изследователска дейност в областта на земеделието. 
In relation to agriculture, the focus is on access to resources (land, water, finance), competitiveness on regional and international markets and risk management, as well as global agricultural research.
При продоволствената сигурност дейностите се съсредоточават върху превенцията, защитните мерки, подобряването на достъпа до ресурси, качеството на храненето и развитието на капацитет. 
Concerning food security, the focus is on prevention, safety nets, improving access to resources, the quality of nutrition and capacity development.
През март 2010 г. Комисията изготви съобщение до Съвета и до Европейския парламент относно рамковата политика на ЕС за подпомагане на развиващите се страни да се справят с проблемите, свързани със сигурността на прехраната13. 
In March 2010, the Commission issued a communication to the Council and the European Parliament on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges13.
Предвид непостоянния и недостатъчен напредък по отношение на постигането на продоволствена сигурност и изпълнението на ЦХР1, това съобщение има за цел да установи изчерпателен подход за ЕС и неговите държави членки в борбата срещу глада и недохранването в света. 
In view of the uneven and insufficient progress towards achieving food security and MDG1, it aims to set a comprehensive approach for the EU and its Member States in the fight against world hunger and malnutrition.
То поставя следните цели: a) ускоряване на растежа в сектора на земеделието, като се акцентира върху интензификацията на екологично ефективното земеделие за дребните производители и по-специално жените; 11 ЦХР1 определя като показатели за мониторинг на напредъка процентът деца под петгодишна възраст с поднормено тегло и делът на населението с енергиен прием под минималните стойности. 
It aims for: (a) accelerated agricultural growth, with a focus on ecologically efficient agricultural intensification for smallholder farmers, and in particular women; 11 MDG1 sets as indicators for monitoring progress the prevalence of underweight children under five years of age and the proportion of the population below a minimum level of dietary energy consumption.
Продоволствената сигурност има важно значение и за ЦХР4 (намаляване на детската смъртност при децата под петгодишна възраст с две трети от 1990 г. до 2015 г.) и ЦХР5 (намаляване на смъртността при майките с три четвърти от 1990 г. до 2015 г.). 
Food security also plays an important role in relation to MDG4 (Reduce the mortality rate for the under fives by two thirds between 1990 and 2015) and MDG5 (Reduce the maternal mortality rate by three quarters between 1990 and 2015).
12 Съвместно изявление на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на развитие на Европейския съюз: „Европейски консенсус“ (ОВ C 46, 24.2.2006 г., стр. 
12 Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (OJ C 46, 24.2.2006, p.
13 COM(2010) 127 окончателен от 31 март 2010 г. 
13 COM(2010) 127 final of 31 March 2010.
14 б) подобряване на достъпа до храни чрез заетост и доходоносни дейности; в) формулиране на политики и стратегии в областта на храненето и установяване на механизми за координация между секторите на земеделието, здравеопазването, образованието и социалната защита; г) подобряване на предотвратяването и управлението на кризи, по-специално чрез установяване на тесни връзки между участниците в хуманитарните процеси и процесите на развитие и на ефективни системи за ранно предупреждение на национално или регионално ниво. 
(b) improved access to food through employment and income-earning activities; (c) the formulation of nutrition policies and strategies and the setting-up of coordination mechanisms between agriculture, health, education and social protection sectors; and (d) improved crisis prevention and management, in particular by establishing close links between humanitarian and development actors and effective national or regional early-warning systems.
От 1996 г. насам Комисията използва в Субсахарска Африка четири основни инструмента за финансиране на интервенции в областта на продоволствената сигурност (вж. фигура 4): ФИГУРА 4 ПРЕГЛЕД НА ОСНОВНИТЕ ИЗТОЧНИЦИ НА ФИНАНСИРАНЕ ОТ ЕС ЗА ПРОДОВОЛСТВЕНА СИГУРНОСТ В СУБСАХАРСКА АФРИКА (ПО ПЕРИОДИ НА ПОЕМАНЕ НА ЗАДЪЛЖЕНИЯ) 9ти ЕФР 10ти ЕФР Инстр. за продоволствена помощ 2008—2010 г. Бюджетен ред за продоволствена сигурност FSBL 1996—2006 г. 
In sub-Saharan Africa, the Commission has used four main instruments since 1996 to fund interventions in the area of food security (see Figure 4): FIGURE 4 OVERVIEW OF MAIN EU FUNDING SOURCES FOR FOOD SECURITY IN SUB-SAHARAN AFRICA (COMMITMENT PERIODS) 1996– 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 14 9th EDF 10th EDF Food Facility 2008–10 Food Security Budget Line FSBL 1996–06 Food Security Thematic Programme FSTP 2007–13 Source: European Court of Auditors.
2007 г. 2013 г. Специален доклад No 1/2012 — Ефективност на помощта за развитие от Европейския съюз, предназначена за продоволствена сигурност в Субсахарска Африка 
Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa THEMATIC GEOGRAPHIC 2000–07 2008–13
a) като географски инструмент ЕФР14 е основната рамка за сътрудничество с отделните субсахарски държави. 
(a) as a geographical instrument, the EDF14 is the prime framework for cooperation with individual sub-Saharan countries.
Той предоставя пряка помощ на страни, в които продоволствената сигурност, земеделието или развитието на селските райони са посочени в документите за национална стратегия15 и в националните индикативни програми като целеви сектори на сътрудничеството. 
Direct support for food security is given to countries where either food security, agriculture or rural development is selected as a focal sector for cooperation in the CSP15 and national indicative programme (NIP).
Също така могат да се предоставят средства (макар и в по-ограничен размер) за нецелеви области от помощта по ЕФР или по т.нар. „пакет Б“, който е предназначен за покриване на непредвидени нужди; б) три тематични инструмента са финансирани от общия бюджет на Европейския съюз („общ бюджет“): i) през периода 1996—2006 г. е създаден бюджетен ред за продоволствена сигурност (FSBL)16 за финансиране на три основни вида интервенции на ниво държави: — хранителна помощ с предимно краткосрочни операции; — дългосрочна финансова или техническа помощ в подкрепа на продоволствената сигурност (например доставката на семена, инструменти и други ресурси, необходими за производството на хранителни култури); — системи за ранно сигнализиране и системи за съхранение; 14 ЕФР е основният инструмент за предоставяне на помощ за развитие от ЕС в държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии. 
Funding can also be provided, albeit in more limited amounts, under the non-focal areas of EDF support or under the so-called ‘B-allocation’ which is destined to cover unforeseen needs; (b) three thematic instruments have been financed through the general budget of the European Union (the ‘general budget’): (i) during the period 1996–2006, a Food Security Budget Line (FSBL)16 was established to finance three main types of interventions at country level: — food aid, where operations are mainly short-term; — long-term financial or technical assistance in support of food security (e.g. supply of seeds, tools and other inputs essential to the production of food crops); — early-warning systems and storage systems; 14 The EDF is the main instrument for providing EU aid for development to the African, Caribbean and Pacific (ACP) States and overseas countries and territories (OCTs).
Финансира се от държавите членки. 
It is funded by the Member States.
За повече подробности относно специфичните характеристики на ЕФР вж. точки 2—8 от годишния доклад на Палатата за 2010 г. относно ЕФР (ОВ C 326, 10.11.2011 г., стр. 
For further details on the specific characteristics of the EDF see paragraphs 2 to 8 of the 2010 Annual Report of the Court on the EDFs (OJ C 326, 10.11.2011, p.
251). 
251).
15 Документите за национална стратегия се изготвят от съответните държави от АКТБ или отвъдморски страни или територии и ЕС за всеки програмен период на ЕФР. Те определят основните посоки на сътрудничеството. 
15 TheCountryStrategy Paper, prepared by the ACP State or OCT concerned and the EU, is drawn up for every EDF programming period and sets the general orientations for cooperation.
Тези документи включват анализ на ситуацията в дадената държава и стратегията на ЕС за реакция посредством определянето на целеви и нецелеви сектори, като целевите сектори представляват приоритетните области за финансиране. 
The CSP includes a country diagnosis and the EU response strategy through the choice of focal and non-focal sectors, with focal sectors representing the priority areas of support.
16 Регламент (ЕО) No 1292/96 на Съвета от 27 юни 1996 г. за политиката и управлението на хранителните помощи и специалните операции в подкрепа на продоволственото осигуряване (ОВ L 166, 5.7.1996 г., стр. 
16 CouncilRegulation(EC) No 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid management and special operations in support of food security (OJ L 166, 5.7.1996, p.
15 Специален доклад No 1/2012 — Ефективност на помощта за развитие от Европейския съюз, предназначена за продоволствена сигурност в Субсахарска Африка 
15 Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa
13. 16 ii) Тематичната програма за продоволствена сигурност по Инструмента за сътрудничество за развитие17 обхваща периода 2007—2013 г. 
13. (ii) the FSTP under the Development Cooperation Instrument (DCI)17 covers the period 2007–13.
Инструментът се фокусира на регионално, континентално и световно ниво върху подкрепата за изследователски дейности и технологии в областта на земеделието и устойчивото управление на природни ресурси и екосистеми, укрепването на връзките между информацията в областта на продоволствената сигурност/ системите за ранно предупреждение и разработването на ефективни стратегии за реакция, както и върху разглеждането на възможностите за прилагане на континентален и регионален подход по отношение на продоволствената сигурност. 
The main feature of the instrument is its focus on the regional, continental and global levels in order to support research and technology for agriculture and sustainable management of natural resources and ecosystems, strengthen the links between food security information/early-warning systems and the development of effective response strategies and exploit the potential of continental and regional approaches for food security.
При определени обстоятелства той може да се прилага и на ниво държави; iii) през декември 2008 г. е създаден Инструментът за продоволствена помощ18, който е предназначен за бързо реагиране на кризата, предизвикана от нестабилните цени на храните в развиващите се държави. 
It may also intervene at country level in certain circumstances; (iii) in December 2008, the Food Facility18 was established to provide a rapid response to the crisis caused by volatile food prices in developing countries.
Основните цели на Инструмента за продоволствена помощ са да увеличи земеделската продукция, да смекчи негативните последици от увеличението на цените на храните върху местното население и да укрепи производствения капацитет и управлението на земеделския сектор с цел подобряване устойчивостта на интервенциите. 
The primary objectives of the Food Facility were to increase agricultural production, to mitigate the adverse effects of food price rises on local populations and to strengthen the productive capacities and governance of the agricultural sector to enhance the sustainability of interventions.
Инструментът предвижда предоставяне на помощ за подобряване на достъпа до земеделски производствени ресурси и услуги и до защитни мерки. 
It provides for support to improve access to agricultural inputs and services and to safety-net measures.
Както е показано на фигура 5, средствата, отпуснати за продоволствена сигурност в Субсахарска Африка за периода 2002—2010 г. по четирите инструмента, посочени в точка 12, възлизат на 3,177 милиарда евро. 
As Figure 5 shows, the financial allocations for food security to sub-Saharan Africa for the period 2002–10 under the four instruments mentioned in paragraph 12 amounts to 3 177 million euro.
17 Регламент (ЕО) No 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие (ОВ L 378, 27.12.2006 г., стр. 
17 Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p.
18 Регламент (ЕО) No 1337/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. за създаване на инструмент за бързи ответни мерки във връзка с покачващите се цени на храните в развиващите се страни (ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 
18 Regulation(EC) No 1337/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries (OJ L 354, 31.12.2008, p. 62).
16% 16% 26 % 9ти ЕФР  839 млн. евро 10ти ЕФР  1,098 млрд. евро Тематична програма за продоволствена сигурност (FSTP)  222 млн. евро Инструмент за продоволствена помощ  513 млн. евро Бюджетен ред за продоволствена сигурност (FSBL)  505 млн. евро Общо — 3,177 млрд. евро 7% 35% Източник: Европейска сметна палата. Специален доклад No 1/2012 — Ефективност на помощта за развитие от Европейския съюз, предназначена за продоволствена сигурност в Субсахарска Африка 
16 FIGURE 5 EU AID FOR FOOD SECURITY IN SUB-SAHARAN AFRICA FROM 2002 TO 2010 16% 16% 7% 9th EDF – 839 million euro 26% 10th EDF – 1 098 million euro Source: European Court of Auditors. 35% FSTP – 222 million euro Food Facility – 513 million euro FSBL – 505 million euro Total – 3 177 million euro Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa
17 ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА 14. 
17 AUDIT SCOPE AND APPROACH 14.
Целта на одита на Палатата е да оцени ефективността на предоставяната от ЕС помощ за развитие, предназначена за продоволствена сигурност в Субсахарска Африка — регион, където продоволствената несигурност е особено сериозен проблем (вж. точки 4—6). 
The Court’s audit sought to assess the effectiveness of EU development aid for food security in sub-Saharan Africa, which is the region where food insecurity is particularly serious (see paragraphs 4 to 6).
Одитът се съсредоточи върху два основни въпроса: a) Отговаря ли предоставяната от ЕС помощ за развитие, насочена към продоволствената сигурност, на нуждите и приоритетите на съответните държави? б) Ефективни ли са интервенциите на ЕС? 
The audit focused on two key questions: (a) Is EU development aid for food security relevant to the countries’ needs and priorities? (b) Are EU interventions effective?
Одитът се съсредоточи върху пряката помощ за развитие от ЕС, насочена към трите аспекта на продоволствената сигурност, а именно наличие, достъп и усвояване на храните за периода 2002—2010 г. 
The audit focused on EU direct development support for the three dimensions of food security, i.e. food availability, access to food and nutritional utilisation of food over the period 2002–10.
Одитната дейност се фокусира върху интервенциите, подкрепени на ниво държави по четирите географски и тематични инструмента, посочени в точка 12. 
It focused on interventions supported at country level under the four geographic and thematic instruments mentioned in paragraph 12.
Одитът не разгледа: a) дали въпросът за продоволствената сигурност е интегриран в интервенциите в други сектори (като например здравеопазване, образование, водоснабдяване и канализация, мир и стабилност или търговия); б) интервенциите на регионално, континентално и световно ниво; в) спешната и хуманитарната помощ. 
The audit did not include an examination of: (a) whether food security was mainstreamed in interventions in other sectors (such as health, education, water and sanitation, peace and stability or trade); (b) interventions at regional, continental and global levels; and (c) emergency and humanitarian aid.
Одитът беше извършен в периода май 2010 г.—април 2011 г. 
The audit was carried out between May 2010 and April 2011.