natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Държавите членки са запознати с пречките пред инвестициите, които не са били отстранени 29 Подобренията на енергийната ефективност водят до значително намаляване на сметките за електричество, но много инвестиции в енергийна ефективност на сградите не се реализират поради пазарни пречки14. 
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14.
Сред тях са липсата на осведоменост и експертен опит относно финансирането за енергийна ефективност и ползите от нея, високите начални разходи, регулаторните пречки в сградите с множество собственици (които често изискват единодушие за жилищните асоциации) и несъвместимите стимули или „дилемата собственик — наемател“15. 
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15.
Има се предвид ситуация, при която собственикът на сградата плаща за подобренията на енергийната ефективност, но не може да си върне спестените средства от намаленото потребление на енергия, които остават в полза на наемателя. 
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant.
В резултат на това собственикът може да не е особено мотивиран да инвестира в подобрения на енергийната ефективност. 
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements.
30 В България, Чехия и Литва управляващите органи и бенефициентите по проектите заявиха пред Сметната палата, че затрудненията при постигането на съгласие в сградите с множество собственици са основна пречка пред подобряването на енергийната ефективност. 
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency.
14 Комисия (2017 г.): „Добри практики в областта на енергийната ефективност“, стр. 
14 Commission (2017): “Good practice in energy efficiency” p.
15 Доклад на СИЦ (2014 г.), Преодоляване на пречките, свързана с несъвместимите стимули, в сектора на строителството (Overcoming the split incentive barrier in the building sector). 
15 JRC report (2014), “Overcoming the split incentive barrier in the building sector”.
21 26 2 7 
16 Italian Energy National Agency: ENEA (2017): “The Energy Performance Contracts”.
17 Комисия (2017 г.), Указания на Евростат: отчитане на договорите за енергоспестяване с гарантиран резултат в националните сметки. 
17 Commission (2017) “Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts”.
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 19
Безвъзмездната финансова помощ остава основната форма на подпомагане от ЕС за инвестиции в енергийна ефективност и се използва не само за основно обновяване 33 Инвестициите в енергийна ефективност носят ползи както за собствениците (увеличение на стойността), така и за обитателите (намаляване на разходите за енергия). 
Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation 33 Energy efficiency investments generate benefits for both owners (an increase in value) and the occupants (a reduction in energy costs).
Преди да използват значителни равнища на подкрепа под формата на безвъзмездна финансова помощ, държавите членки следва да обмислят възможността за използване на финансови инструменти и иновативни пазарни механизми, като например договори за енергоспестяване с гарантиран резултат и схеми за задължения за икономия на енергия. 
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes.
34 Инвестициите в размер на 4,6 млрд. евро, избрани от държавите членки за обновяване на жилищни сгради с оглед на енергийната ефективност, ще бъдат финансирани на 72 % чрез безвъзмездна помощ и 28 % чрез финансови инструменти. 
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments.
35 И петте посетени от Сметната палата държави членки са посочили в споразуменията си за партньорство намерение да проучат използването на финансови инструменти за подкрепа на инвестициите в енергийна ефективност на сградите. 
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings.
До момента обаче само Литва е използвала средства от ЕС, за да въведе такъв инструмент за жилищните сгради (вж. каре 2). 
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2).
37 Таблица 2 представя в обобщен вид видовете бенефициенти, формите на подкрепа и размера на публичната помощ по петте оперативни програми, проверени от Сметната палата: 24 Каре 2 Добра практика — Литва използва финансови инструменти за подобряване на енергийната ефективност в многофамилни сгради Въз основа на положителния опит от периода 2007—2013 г. в използването на финансови инструменти за такива инвестиции, през периода 2014—2020 г. в Литва е създаден финансов инструмент, предоставящ преференциални заеми на стойност 314 млн. евро на жилищни асоциации. 
20 21 Box 2 Good practice – Lithuania using financial instruments for energy efficiency upgrades to multi-apartment buildings Drawing on the 2007-2013 positive experience in using financial instruments for such investments, in the 2014-2020 period Lithuania set up a financial instrument providing preferential loans for €314 million to housing associations.
Той се използва за обновяването на около 4000 многофамилни сгради, което е целта на започналата през 2004 г. национална програма за енергийно обновяване на жилищни сгради. 
It is used for the renovation of some 4 000 multi-apartment buildings which is the objective of the national programme for the energy renovation of residential buildings, which started in 2004.
Заемите са средно с 20-годишен срок на изплащане и с фиксирана лихва от 3 %. 
Loans are provided over an average 20-years payback period with a 3 % fixed interest rate.
Те са комбинирани с безвъзмездна финансова помощ от националния бюджет, която варира във времето от 15 % до 40 % от размера на заема. 
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount.
За домакинствата с ниски доходи безвъзмездната финансова помощ покрива 100 % от инвестицията. 
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment.
Директивата относно енергийните характеристики на сградите от 2010 г. и COM(2013) 225 final „Финансова подкрепа за повишаване на енергийната ефективност на сградите“. Таблица 2 – Видове бенефициенти, форми на подкрепа и ставки на публичната помощ за петте проверени оперативни програми 25 Оперативна програма Вид бенефициент Форма на подкрепа Размер на публичната помощ България „Региони в растеж“ Частни собственици Безвъзмездна финансова помощ 100 % Чехия „Интегрирана регионална програма“ Частни собственици Безвъзмездна финансова помощ 30 % или 40 % (в зависимост от икономиите на енергия) Ирландия, „Югоизточна регионална програма“ Публични и частни собственици Безвъзмездна финансова помощ 100 % Италия (Пулия) „Регионална програма“ Публични субекти Безвъзмездна финансова помощ 100 % (или 90 % за бенефициентите, съфинансиращи 10 % от проекта) Литва „Инвестиции за растеж и работни места“ Частни собственици Заеми, комбинирани с безвъзмездна финансова помощ 15 %—40 % безвъзмездна финансова помощ 100 % безвъзмездна финансова помощ за домакинствата с ниски доходи Източник: ЕСП въз основа на данни, предоставени от посетените управляващи органи. 
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”.
38 Използването на различни проценти на публичната помощ в Литва е добра практика за увеличаване на привличането на частно финансиране и за намаляване на риска от икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите. 
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight.
Чрез тази модулация се осигурява по-висок размер на помощта под формата на безвъзмездна финансова помощ за проекти, включващи по-големи икономии на енергия, инсталиране на индивидуални измервателни уреди, както и за домакинствата с ниски доходи (което спомага за справяне с енергийната бедност). 
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty).
39 В Чехия едва една четвърт от бенефициентите са представили проекти, които отговарят на условията за 40 % публична помощ, което изисква най-малко 40 % икономии на енергия и енергиен клас „В“ след строителните дейности. 
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works.
Три четвърти от бенефициентите са представили проекти, които отговарят на условията за по-ниския размер (30 %) публична помощ, което изисква само 20 % икономии на енергия. 
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings.
Според бенефициентите допълнителната полза от по-високия размер на помощта е била недостатъчна, за да компенсира по-високите разходи по проектите за основно обновяване. 
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects.
40 България, Ирландия и Италия (Пулия) не са модулирали размера на публичната помощ, за да стимулират основно обновяване или да отчетат размера или сложността на инвестициите, а само — в случая на Италия (Пулия) — готовността на публичните предприятия да финансират 10 % от инвестициите. 
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment.
Обяснението на Ирландия е, че това се дължи на насочеността на едната от двете съфинансирани от ЕС схеми към възрастните и уязвимите хора, изложени на риск от енергийна бедност. 
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty.
41 Липсата на модулация на помощта предполага финансиране с много висок процент публична помощ дори за обикновени подобрения (например подобряване на осветлението, подмяна на котли) с бърза възвръщаемост и умерени единични разходи. 
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs.
В каре 3 са дадени примери за две оперативни програми, насочени към лесни за осъществяване подобрения на енергийната ефективност. 26 
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades.
27 Каре 3 Примери за оперативни програми, насочени към лесни за осъществяване подобрения на енергийната ефективност В Ирландия по схемата „По-добра енергия — по-топли домове“ са били финансирани със 100 % публична помощ проекти, включващи най-вече обикновени подобрения (суха облицовка, изолация на таванските помещения, изолационни кожуси за резервоари за топла вода и изолация с кухи стени). 
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation).
Този вид подобрения са относително евтини (средните разходи по проектите, финансирани през периода 2014—2017 г., са 3 161 евро) и като цяло са с бърза възвръщаемост. 
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times.
Енергийният клас на повечето подпомогнати домакинства обаче не се е подобрил след проекта (вж. точка 85), което потвърждава, че инвестициите не са донесли значителни ползи от гледна точка на икономиите на енергия. 
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings.
В Италия по междурегионалната оперативна програма „Енергетика“ за периода 2007—2013 г., която Сметната палата провери във връзка с последващите си действия по своя Специален доклад No 21/2012, са били подпомогнати проекти за енергийна ефективност в Кампания, Калабрия, Пулия и Сицилия. 
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily.
По поканите за представяне на предложения по програмата през 2014 г. и 2015 г. за проекти, финансирани със 100 % помощ, са били предварително одобрени само обикновени подобрения, най-вече закупуване и инсталиране на LED крушки и термопомпи. 
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps.
Това решение е позволило на органите да изразходят бързо оставащия бюджет преди крайната дата 31 декември 2015 г. и средностатистически е довело до бърза възвръщаемост на инвестициите. 
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015. It also led to, on average, a rapid payback time of investments.
Решението обаче е било свързано и с висок риск от икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите, т.е. от финансиране на обичайни подобрения, които биха се осъществили дори при липса на финансиране от ЕС. © Shutterstock/От Marko Mitrovicv. 
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv.
42 Тези лесни за осъществяване подобрения може да доведат до блокиращ ефект, който е свързан с факта, че след като бъдат приложени някои основни мерки за енергийна ефективност, прилагането на по-всеобхватни мерки в бъдеще става по-малко ефективно от гледна точка на разходите20. 
42 These “low-hanging fruit” upgrades may result in the “lock-in effect”, which refers to the fact that once some basic energy efficiency measures have been implemented, it becomes less cost-effective to fit more comprehensive measures in the future20.
Това може да намали потенциала на сградния фонд за икономии на енергия в средносрочен и дългосрочен план, тъй като броят на обновителните работи, които може да извърши едно домакинство, обикновено е ограничен до едно или най-много две. 
This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two.
Ето защо публичната помощ, особено под формата на безвъзмездна финансова помощ в размер на 100 %, е по-малко подходяща за обикновени подобрения, отколкото за основни обновявания. 
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations.
Тъй като малките подобрения с бърза възвръщаемост обикновено са финансово жизнеспособни, те е следвало да бъдат финансирани без публични средства или с помощта на финансови инструменти. 
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments.
Подборът на проекти не се ръководи в достатъчна степен от принципа за разходна ефективност 43 Разходната ефективност следва да бъде основен определящ фактор при вземането на решения за публичните разходи, особено когато става въпрос за проекти за енергийна ефективност: сравняването на разходите и ползите от инвестициите позволява да се изберат тези, които предлагат повече икономии на енергия и други ползи за всяко инвестирано евро, в съответствие с принципа за икономичност, ефективност и ефикасност, посочен в член 33 от Финансовия регламент21. 
Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale 43 Cost-effectiveness should be a major determinant of public spending decisions, especially when it concerns energy efficiency projects: comparing the costs and benefits of the investments allows choosing the ones offering greater energy savings and other benefits per euro invested, in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 33 of the Financial Regulation21.
В оценката на въздействието за предложената директива относно енергийната ефективност се посочва, че целта за икономия на 20 % от прогнозираното потребление на енергия в ЕС до 2020 г. би могла да се постигне чрез въвеждането на разходно ефективни мерки. 
The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures.
Държавите членки следва да въведат мерки за стимулиране на разходно ефективно основно обновяване на сградите22. 
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22.
21 Финансов регламент ЕС/ЕВРАТОМ 2018/1046 от 18 юли 2018 г. 
21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018.
22 Член 4 от Директивата за енергийната ефективност 2012/27/ЕС. 
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU.
Тези прагове следва да сведат до минимум риска от финансиране на съвсем обикновени мерки, които биха могли да се осъществят така или иначе (например подмяна на осветлението, чиято възвръщаемост обикновено е много бърза), както и на инвестиции, които са твърде скъпи за генерираните от тях икономии на енергия (например с период на възвръщаемост, по-дълъг от полезния живот на използваните материали). 
These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used).
На фигура 8 е дадена категоризация на инвестициите в енергийна ефективност, която показва, че по-сложното и амбициозно обновяване обикновено включва по-големи разходи и по-дълги периоди на възвръщаемост; в) да се оценяват относителните разходи и ползи от проектите, включително съпътстващите ползи и външните въздействия (например здраве, социално сближаване, възстановяване на градската среда, растеж и работни места, намаляване на замърсяването на въздуха и изменението на климата, икономии на средства от публичния бюджет...), които инвестициите в енергийна ефективност следва да генерират, и да се отдаде приоритет на проектите, чийто принос за постигане на целите на политиката е с най-голяма разходна ефективност. 
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives.
29 Фигура 8 — Категоризация на инвестициите в енергийна ефективност Икономии на енергия Сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия Основно обновяване Стандартно обновяване Отделни мерки/лесни за осъществяване действия 30 Интегрирани концепции за обновяване, сградни компоненти и инсталации + Възобновяеми енергийни източници Експлоатация и поддръжка Интегрирани концепции за обновяване, сградни компоненти и инсталации + Експлоатация и поддръжка Комбинация от обикновени отделни мерки + експлоатация и поддръжка Отделни мерки + Експлоатация и поддръжка + Източник: Европейска комисия (2014 г.), Технически насоки относно финансирането на енергийно обновяване на сгради със средства по политиката на сближаване, стр. 
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p.
Енергийните одити и сертификатите за енергийни характеристики осигуряват добра основа за оценяване на инвестициите 45 И петте държави членки, посетени от Сметната палата, са поставили изискване проектите да се основават на енергиен одит, на сертификат за енергийни характеристики или поне на енергийна оценка (в Ирландия това не е довело до издаване на сертификат, в който се посочва енергийният клас на домакинството преди строителните дейности). 
Payback/Cost Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class).
Това представлява очевидно подобрение в сравнение с констатациите в Специален доклад No 21/2012 на Сметната палата, че в Чехия, Италия и Литва енергийните одити все още не са обичайна практика. 
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice.
Заключението на Сметната палата тогава беше, че енергийните одити невинаги са задължителни или не са с добро качество25, и тя препоръча тези одити да се използват като основни изисквания за подбор. 
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements.