natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Проучването на Сметната палата сред държавите членки показа, че за повечето от тях (67 %) една от основните причини, довели до късното прилагане на МКС, е недостатъчният бюджет на национално равнище. 
Our survey of Member States showed that for most of them (67 %) one of the main reasons leading to the late implementation of the UCC was insufficient budget allocated at national level.
Комисията е разбрала, че някои от държавите членки няма да осигурят достатъчно средства на митническите администрации, за да им се даде възможност да спазят многогодишния стратегически план, непосредствено след одобрението на работната програма за МКС през 2014 г. 
The Commission became aware that some Member States would not make sufficient funds available to customs administrations to enable them to comply with the Multi-Annual Strategic Plan immediately after the approval of the UCC Work Programme in 2014.
Комисията уведоми Сметната палата, че това се е дължало отчасти на започналата през 2008 г. международна макроикономическа криза. 
The Commission informed us that this was partially due to the international macroeconomic crisis starting in 2008.
24 Сметната палата вече подчерта, че недостатъчното финансиране на трансевропейските ИТ системи може да забави прилагането на Митническия кодекс на Съюза22. 
In special report 19/2017, we had already highlighted that underfinancing of trans-European IT systems may delay the Union Customs Code implementation22.
Комисията е продължила да призовава държавите членки да предоставят на разположение национални ресурси и е проучила други варианти за разрешаване на проблема с недостатъчните бюджети в държавите членки, например чрез улесняване на сътрудничеството между държавите членки (вж. каре 1). 
The Commission continued to call upon Member States to make national resources available and investigated other options for resolving the problem of insufficient budgets in 22 See paragraphs 33 to 38 of special report 19/2017. Millions of euro / Year
Каре 1 – Съвместно разработване на националните компоненти от група държави членки Комисията е насърчила варианта за сътрудничество между държавите членки при съвместното разработване на национални компоненти вместо всяка държава членка да работи самостоятелно. 
Box 1 – Collaborative development of national components by a group of Member States The Commission promoted the option for Member States to collaborate on developing national components together, rather than each Member State working on its own.
В областта на данъчното облагане ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ е имала положителен опит с такова съвместно разработване на ИТ. 
In the area of taxation, DG TAXUD has had positive experience with such collaborative IT development.
Естония е подготвила проект за създаване на нов експертен екип, включващ представители на няколко държави членки, за съвместно разработване на националните компоненти на митническите ИТ системи. 
In 2017, Estonia prepared a project for setting up a new expert team composed of several Member States’ representatives to develop the national components of the customs IT systems together.
Такъв експертен екип би подготвил например общи процедури за възлагане на обществени поръчки с цел постигане на икономии от мащаба. 
Such an expert team would, for example, prepare common procurement procedures to achieve economies of scale.
Проектът е бил одобрен от Комисията и ще получи финансиране от работната програма за „Митници 2020“ за 2018 г. 
The project was approved by the Commission and will receive financing from the Customs 2020 Work Programme for 2018.
Интерес за участие в такъв вид дейност са заявили 15 държави членки. 
15 Member States expressed their interest in participating in this kind of action.
Към момента на извършване на одита експертният екип все още не беше започнал работа, поради което не беше възможно да се оценят напълно резултатите от тази инициатива. 
At the time of the audit, the expert team had not yet started the work, therefore it was not possible to fully assess the results of this initiative.
Държавите членки задържат като разходи за събиране на мита 20 % от събраните от мита средства, а останалите 80 % отиват в бюджета на ЕС като приходи. 
Member States keep 20 % of the funds collected from customs duties as collection costs and the remaining 80 % goes to the EU budget as revenue.
Процентът задържани средства от разходите за събиране на мита би бил достатъчен23 да допринесе за покриването на разходите, направени от държавите членки за прилагане Вж. точки 33—38 от Специален доклад No 19/2017. 
The retention rate for collection costs would be enough23 to contribute to covering expenditure incurred by Member States for implementing customs IT systems.
Сметната палата обаче отбеляза, че никоя държава членка не е посочила, че го е направила. 
We noted, however, that no Member States indicated that they had done so.
Вместо това те са използвали средства от националния бюджет и структурните фондове на ЕС за финансиране на разработването на митническите ИТ системи. 
Instead, they used funds from the national budget and EU structural funds to finance the customs IT systems development.
Дълъг процес на вземане на решения поради многостепенната структура на управление с участието на Комисията и държавите членки 33. 
Lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure involving the Commission and Member States 33.
Разработването на митническите ИТ системи изисква участието, тясното сътрудничество и съгласието на голям брой участници на няколко равнища в Комисията и държавите членки (вж. точка 11). 
The development of the customs IT systems requires the involvement, close coordination and agreement of a large number of players at several levels in the Commission and Member States (see paragraph 11).
Освен сложността на самото разработване на ИТ вземането на решения се усложнява допълнително от специфичните национални характеристики на митническите операции и от различията между държавите членки относно техния напредък и капацитет при митническите ИТ. 
23 in itself, decision-making is further complicated by the specific national features of customs operations, and by differences between the Member States regarding their progress and capacities in customs IT.
В своята координационна роля Комисията вече е имала опит с тази структура на управление в контекста на прилагането на съществуващите митнически системи и най-вече на първото поколение система за транзит (новата компютризирана система за транзит). 
The Commission, in its coordinating role, has already experienced this governance structure in the context of the implementation of the existing customs systems, most importantly the first generation of the transit system (the New Computerized Transit System).
Това показва, че постигането на споразумение по всички аспекти от изпълнението на проекта е трудна задача, която отнема време24. 
This demonstrated that seeking an agreement on all aspects of project implementation is a challenging and time-consuming task24.
Предвид сложността на митническите ИТ проекти Комисията е приложила набор от подробни етапни цели за всеки проект за улесняване на оперативното планиране и мониторинга. 
Given the complexity of customs IT projects, the Commission applied a set of detailed milestones for each project to facilitate operational planning and monitoring.
Тези етапни цели са разделени според основните етапи на проектите и са свързани с одобрението на съответните документи или дейности от представителите в ръководните органи на държавите членки25. 
These milestones are divided according to the main project phases, and refer to approval of the related documents or actions by the Member States represented in the governance bodies25.
Сметната палата провери прилагането на тези етапни цели в извадката от пет проекта (вж. точка 23). 
We looked at the application of these milestones in our sample of five projects (see paragraph 23).
Във всички случаи съгласуването на първоначалните етапни цели (документ за стратегия и/или икономическа обосновка) от Комисията и държавите членки е закъсняло26. 
In all cases, the Commission’s agreement with the Member States on the initial milestones (Business Case and/or a Vision Document) was delayed26.
Комисията е закъсняла с докладването на забавянията 37. 
The Commission was late in reporting the delays 37.
Някои държави членки и търговски представители (например вносители, митнически посредници, транспортни дружества и оператори в сферата на логистиката) са започнали да поставят под съмнение изпълнимостта на сроковете за приключване на ИТ проектите непосредствено след приемането на ключовите документи за планиране през 2013 г. и 2014 г. 
The feasibility of the timelines for completing the IT projects started to be questioned by some Member States and trade representatives (such as importers, customs brokers, transport companies and logistic operators) immediately after the key planning documents had been adopted in 2013 and 2014.
26 26 В два от случаите (Наблюдение 3 и Система за регистрирани износители) е било възможно първоначалният краен срок за изпълнение (многогодишния стратегически план за 2014 г.) да бъде наваксан и спазен. 
In two cases (Surveillance 3 and Registered Exporters System), it was possible to catch up and maintain the original (Multi-Annual Strategic Plan 2014) deadline for delivery.
В други два случая (Централизирано оформяне на вноса и подобрена система за контрол на вноса) проектите са били разделени на етапи, като крайното изпълнение е било удължено за след 2020 г. 
In another two cases (Centralised Clearance for Import and Import Control System upgrade), the projects were split into phases extending the final delivery beyond 2020.
Що се отнася до проекта „Обслужване на едно гише“ на ниво ЕС, той е бил разделен на няколко подпроекта и все още не е известно кога ще стане цялостното му изпълнение. 
As regards the EU Single Window, the project was split into several sub-projects and its full delivery is not yet known. 22 24 25 26
27 Каре 2 – В докладите на Комисията (до 2016 г.) се посочва, че ИТ системите ще бъдат завършени до 2020 г. В никой от докладите за напредъка по програма „Митници 2020“ за 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Комисията не е посочила риска от неприлагане на ИТ системите, свързани с МКС, до 2020 г. (вж. точка 46). 
23 planning documents and reports continued to indicate that all UCC IT systems and several other non-UCC Multi-Annual Strategic Plan projects would be delivered by 2020 (see Box 2). Box 2 – Commission’s reporting (until 2016) indicated that IT systems would be delivered by 2020 The Commission did not mention the risk of failure to deliver the UCC IT systems by 2020 in any of the Customs 2020 progress reports for the years 2014, 2015 and 2016 (see paragraph 46).
В доклада за напредъка на електронните митници за 2016 г. (публикуван през юли 2017 г.) Комисията е признала, че по няколко проекта има забавяне. 
In the 2016 e-Customs progress report (published in July 2017), the Commission recognised that several projects had been delayed.
Предвид постигнатия през 2016 г. напредък обаче, тя е посочила, че навременното изпълнение на проектите все още е осъществимо. 
However, taking into account the progress made in 2016, it stated that timely implementation of the projects was still feasible.
Подобна информация е била представена в докладите за напредъка на електронните митници за 2014 г. и 2015 г. 
Similar information was presented in the e-Customs progress reports for the years 2014 and 2015.
Когато през юни 2014 г. Комисията е установила проблеми, свързани с достъпа до ресурси и възможно забавяне при изпълнението на работната програма за МКС, тя не е променила крайните срокове в работната програма за МКС или в многогодишния стратегически план. 
When the Commission identified issues related to the availability of resources and potential delays in implementing the UCC Work Programme in June 2014, it did not change the deadlines in the UCC Work Programme or in the Multi-Annual Strategic Plan.
Вместо това е изготвила нов оперативен план въз основа на вътрешни ресурси и е предложила да го управлява успоредно. 
Instead, it created a new internal resource-based operational plan and proposed to manage it in parallel.
Това е довело до използването на многогодишния стратегически план/работната програма за МКС за външни цели, а оперативният план, който отразява реалността, да бъде използван основно за вътрешни цели. 
This resulted in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme being used externally and the operational plan, which depicted reality, mainly being used internally.
От 2015 г. нататък във вътрешния оперативен план са посочени по-дълги крайни срокове от тези в многогодишния стратегически план/работната програма за МКС и са включени проекти, които следва да бъдат изпълнени след крайния срок за МКС през 2020 г. 
From 2015 onwards, the internal operational plan indicated longer deadlines than those in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme, and included projects to be implemented after the 2020 UCC deadline.
Двата инструмента за планиране са съществували едновременно при разработването на митническите ИТ до 2017 г., когато са били съгласувани след преглед („проверка на реалността“), извършен от Комисията. 
The two planning tools co-existed in customs IT development until 2017 when they were reconciled following a review (“reality check”) performed by the Commission.
Резултатът от този преглед е преразглеждането на многогодишния стратегически план през 2017 г., при което крайните срокове за внедряването на няколко системи са удължени след правно обвързващия краен срок на МКС 2020 г. 
The outcome of this review exercise was the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision, which moved the deadlines for deployment of several IT systems beyond the UCC’s legally binding 2020 deadline.
В резултат на това Комисията е била 28 задължена да подготви актуализация на работната програма за МКС и да предложи изменение на регламента за МКС (вж. точка 21). 
As a result, the Commission was obliged to prepare an update of the UCC Work Programme and to propose an amendment to the UCC Regulation (see paragraph 21).
Наличието на два инструмента за планиране показва, че Комисията е била известена за закъсненията. 
The existence of the two planning tools shows that the Commission was aware of the delays.
Решението да не се включва тази информация в нейните официални доклади са попречили на заинтересованите страни (като например Европейския парламент, други институции на ЕС, които не са представени в структурата на управление на програмата „Митници 2020“, както и заинтересованите дружества и граждани) да бъдат напълно информирани за риска от забавянията в реално време. 
The decision not to include this information in its official reporting prevented the stakeholders (such as the European Parliament, other EU institutions not represented in the governance structure of Customs 2020 as well as interested companies and citizens) from being fully informed of the risk of delays in real time.
Първоначално избраният подход на разработване не е бил най-ефективният от гледна точка на разходите 41. 
The initial development approach selected was not the most cost efficient 41.
Когато е изготвена програмата „Митници 2020“, Комисията е направила проучване за определяне на крайните срокове за прилагане на ИТ системите и на необходимия бюджет за съюзните компоненти (вж. точка 26). 
When the Customs 2020 programme was designed, the Commission carried out a study to determine the deadlines for implementing the IT systems and the budget required for the Union components (see paragraph 26).
Избраният подход за разработване е бил предимно децентрализиран. 
The development approach selected was mostly decentralised.
Това е било направено въпреки факта, че централизираното изпълнение е било най-ефективният вариант от гледна точка на разходите (вж. каре 3). 
This was despite the fact that centralised implementation was the most cost efficient option (see Box 3).
29 Каре 3 – Подход за централизирано разработване, отхвърлен от държавите членки В своята оценка на въздействието Комисията е представила четири варианта за програмата „Митници 2020“, които се различават по същество по отношение на степента на централизирано разработване от Комисията или децентрализирано разработване от всяка отделна държава членка. 
24 Box 3 – Centralised development approach rejected by Member States In its Impact Assessment the Commission presented four scenarios for the Customs 2020 programme, which differed essentially in the degree of centralised development by the Commission or decentralised development by each individual Member State.
Вариантът с най-централизирано прилагане на ИТ системи включва споделено общо разработване на пълно прилагане на основен процес на митническо оформяне и на неговия интерфейс за търговци. 
The option with the most centralised implementation of IT systems involved shared common development of full core clearance process implementation and of its trader interface.
Това централизирано решение е наложило по-висок бюджет за програмата „Митници 2020“ (по оценки приблизително 200 млн. евро повече в сравнение с избрания вариант). 
This centralised solution required a higher budget for the Customs 2020 programme (estimated at around €200 million more, as compared with the option selected).
С него обаче се предлагат значителни икономии от мащаба (едно инвестирано евро може да доведе до спестяване на четири евро за държавите членки). 
However, it also offered significant economies of scale (one euro invested centrally could generate a saving of four euros for Member States).
Този сценарий не е бил избран, тъй като според държавите членки едно децентрализирано решение би могло да отговори по-добре на специфичните национални изисквания и да намали риска от неизпълнение на проекти. 
This scenario was not selected because Member States considered that a decentralised solution could more appropriately meet specific national requirements and mitigate the risk of project failure.
На по-късен етап, по време на обсъждането на обхвата на отделните проекти, държавите членки са поискали ЕС да разработи определени компоненти на ИТ системите на централно равнище. 
Later, during the individual project scope discussions, Member States requested that the EU develops certain components of IT systems at central level.
Това е довело до по-ефективно решение от гледна точка на разходите поради икономии от мащаба, но е наложило повече ресурси от програмата „Митници 2020“, които не са били планирани (вж. точка 27). 
This led to a more cost efficient solution because of economies of scale, but required more resources from the Customs 2020 programme which were unplanned (see paragraph 27).
Целите и механизмите за докладване на програмата „Митници 2020“ не са подходящи за наблюдение на прилагането на ИТ системите 43. 
The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation 43.
Специфичните и оперативните цели за прилагане на ИТ в програмата „Митници 2020“ са твърде общи, за да бъдат използвани за наблюдение и докладване (напр. „компютризация“ и „разработване, подобряване, експлоатиране и подкрепа за европейските информационни системи в митническата сфера“). 
The specific and operational objectives for IT implementation in the Customs 2020 programme are too general to be used for monitoring and reporting (e.g. “computerization” or “to develop, improve, operate and support the European Information Systems for customs”).
Освен това, тъй като специфичните ИТ системи, които следва да бъдат разработени, не са били включени в горепосочените цели на програмата „Митници 2020“, те не се наблюдават по подходящ начин в съществуващите доклади. 
In addition, because the specific IT systems to be developed were not set among the above objectives of the Customs 2020 programme, they are not appropriately monitored in the existing reports.
Рамката за измерване на изпълнението, разработена за оценка на програмата „Митници 2020“, предвижда четири показателя за прилагането на новите ИТ системи: 1. брой ИТ проекти във фазата на изследвания; 2. брой ИТ проекти във фазата на разработване; 3. брой нови ИТ системи във фазата на експлоатация; и 4. дял на ИТ проекти със „зелен“ статут. 
The Performance Measurement Framework (PMF) developed to assess the Customs 2020 programme prescribes four indicators for the implementation of new IT systems: 1. number of IT projects in the “research” phase; 2. number of IT projects in the “development” phase; 3. number of new IT systems in the “operation” phase; and 4. ratio of IT projects with “green” status.
Сметната палата установи, че първите три показателя нямат цел, а определената за четвъртия показател цел е, че едва 50 % от ИТ проектите следва да съответстват на изискванията („зелен“ статут). 
We found that the first three indicators do not have a target and the target set for the fourth indicator was only that 50 % of the IT projects should be in line with requirements (status “green”).
Тази цел е без значение, тъй като даден проект може да получи „зелен“ статут просто в резултат на преразглеждане на многогодишния стратегически план, без реален напредък при прилагането на ИТ системата. 
This target was not meaningful because a project can receive a “green” status simply as a consequence of a Multi-Annual Strategic Plan revision, without any actual progress in the implementation of the IT system.
Ето защо четирите разработени показателя за оценка на прилагането на ИТ системите не дават възможност за разкриване и докладване на забавяния. 
Therefore, the four indicators developed to assess IT implementation do not enable delays to be detected and reported.
Комисията публикува годишни доклади за напредъка при прилагането на програмата „Митници 2020“. 
The Commission publishes annual progress reports on the implementation of the Customs 2020 programme.
В трите доклада за напредъка по програмата „Митници 2020“, публикувани към момента на извършване на одита (2014 г., 2015 г. и 2016 г.), информацията относно прилагането на ИТ системите е ограничена. 
In the three Customs 2020 progress reports published by the time of the audit (2014, 2015 and 2016), the information on the implementation of the IT systems is limited.
И в трите доклада се посочва, че новите процеси до голяма степен са в съответствие с планирането. 
All three reports state that new developments are largely taking place in line with the planning.
В докладите за напредъка на електронните митници за трите посочени по-горе години се съдържа по-подробна информация относно степента на въвеждане на ИТ системите, но не се дава информация относно риска от неспазване на планираните крайни срокове. 
The e-Customs progress reports for the three above years contain more detailed information on the level of deployment of the IT systems, but do not provide information on the risk of not meeting the planned deadlines.
Предвид забавянето при разработването и въвеждането на нови ИТ системи, в докладите за напредъка по програмата „Митници 2020“ не е представено балансирано и всеобхватно мнение27 във връзка с изпълнението на програмата. 
Given the delays in developing 25 26 and deploying new IT systems, the Customs 2020 progress reports did not provide a balanced and comprehensive view27 of the programme implementation.
Комисията редовно получава информация за разходите, извършени от държавите членки за разработването на националните компоненти на ИТ системите. 
The Commission receives information on the costs incurred by Member States for developing the national components of the IT systems on a regular basis.
информация се събира и представя в докладите за напредъка на електронните митници. 
This information is compiled and presented in the e-Customs progress reports.
Предоставената от държавите членки информация обаче не е нито пълна, нито съпоставима. 
However, the information provided by Member States is neither complete nor comparable.