natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Реалните разходи на ЕС за финансовата 2009 година възлизат на 2,5 милиарда евро, а за първата половина на програмния период (1 януари 2007 г.—1 юли 2010 г.) — на 7,7 милиарда евро2. 
Actual EU expenditure for the financial year 2009 amounted to 2,5 billion euro, and to 7,7 billion euro for the first half of the programming period (1 January 2007–1 July 2010) 2.
Първоначално отпуснатата за агроекология сума през 2007 г. (в размер на 20,2 милиарда евро) е увеличена с 2 милиарда евро след преразглеждането на ОСП (в рамките на прегледа на състоянието на ОСП и на европейския план за икономическо възстановяване). 
The initial allocation for agri-environment in 2007 (20,2 billion euro) was increased by 2 billion euro following the review of the CAP (in the context of the health check and the recovery package).
Освен това разходите за 2007 и 2008 г. са със сравнително малък размер, тъй като програмите все още не са били одобрени. 
In addition, expenditure in 2007 and 2008 was relatively low because the programmes were still being approved.
ФИГУРА 1 СРЕДСТВА НА ЕС, РАЗПРЕДЕЛЕНИ ЗА ПЛАЩАНИЯ ЗА АГРОЕКОЛОГИЯ (2007—2013 г.) (ОДОБРЕНИ В ПРОГРАМИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ КЪМ ДЕКЕМВРИ 2009 г.) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Източник: ГД „Земеделие и развитие на селските райони“: Развитие на селските райони в Европейския съюз — статистическа и икономическа информация — Доклад за 2009 г., декември 2009 г. 
10 FIGURE 1 EU FUNDS ALLOCATED TO AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS (2007–13) (AS APPROVED IN RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMES BY DECEMBER 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Source: Agriculture and Rural Development DG: Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2009, December 2009 (Section 4.1.1 EAFRD Overview of the Financial Plans).
Белгия България Чешка република Дания Германия Естония Ирландия Гърция Испания Франция Италия Кипър Латвия Литва Люксембург Унгария Малта Нидерландия Австрия Полша Португалия Румъния Словения Словакия Финландия Швеция Обединено кралство (в милиони евро) 
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom Million euro
Обикновено плащанията за агроекология се осъществяват посредством договори между обществен орган в държавите членки и бенефициент (земеделски производител или управител на земи). 
Agri-environment payments are generally implemented through contracts between a public body in the Member States and a beneficiary (farmer or land manager).
Тези договори, които обикновено обхващат периоди между пет и седем години, включват подробно описание на задълженията, които трябва да поеме бенефициентът на помощта. 
These contracts, which normally cover five to seven years, detail the commitments that the beneficiary is required to enter into.
Тези задължения се отнасят до широк кръг земеделски практики, които могат да бъдат групирани, както е посочено по-долу. 
These commitments cover a wide range of farming practices which can be grouped as set out below.
11 Основни групи земеделски практики за плащания за агроекология o биологично земеделие (вж. речника на термините) o интегрирано производство (вж. речника на термините) o друга екстензификация на системите за земеделие: намаляване използването на изкуствени торове и пестициди и екстензификация на животновъдството o ротация на различни култури, поддържане на земи под угар o действия за предотвратяване или намаляване на ерозията на почвата o генетични ресурси (застрашени от изчезване местни породи, заплашени от генетична ерозия растения) o действия за запазване и подобряване на биологичното разнообразие o поддържане на ландшафта и традиционните характеристики на земеделската земя o действия във връзка с водите (с изключение на управлението на хранителните вещества) като защитни ивици, синори, управление на мочурливи местности. 
11 Main groups of farming practices for agri-environment payments o Organic farming (see glossary) o Integrated production (see glossary) o Other extensification of farming systems: fertiliser reduction, pesticide reduction and extensification of livestock farming o Crop rotation, maintenance of set-aside areas o Action to prevent or reduce soil erosion o Genetic resources (local breeds in danger of being lost to farming, plants under threat of genetic erosion) o Biodiversity conservation and enhancement actions o Upkeep of the landscape including the conservation of historical features on agricultural land o Water-related actions (apart from nutrient management) such as buffer strips, field margins, wetland management.
Основен принцип при плащанията за агроекология е, че земеделските производители вземат доброволно решение за кандидатстване и сключване на договор. 
A fundamental principle for agri-environment payments is that the decision to apply for and conclude a contract is voluntary for farmers.
Това означава, че размерът на плащанията трябва да бъде достатъчно привлекателен в сравнение със задълженията, които следва да бъдат изпълнени, и спрямо съответните разходи. 
This means that the level of payments must be sufficiently attractive in relation to the commitments to be fulfilled and associated costs.
Изплащаната на бенефициентите помощ трябва да се основава единствено на допълнителните разходи и пропуснатите доходи в резултат на поетите агроекологични задължения. Съществува възможност да се включат и разходите по сделки. 
Support paid to the beneficiaries must be based solely on additional costs and income foregone as the result of agri-environmental commitments; there is also the possibility to include transaction costs.
Плащанията за агроекология не могат да компенсират земеделските производители за практики, които са задължителни по закон. 
Agri-environment payments cannot compensate farmers for practices that have been made compulsory by law.
Нивото, спрямо което се измерват допълнителните задължения, е „базово“ или „референтно ниво“. 
The situation against which additional commitments are measured entails a ‘baseline’ or ‘reference level’.
Очакваните екологични ползи над това ниво могат да бъдат много различни и основно зависят от това колко трудно изпълними са съответните земеделски практики. 
The expected environmental benefits above this level can vary significantly, and depend principally on how demanding the farming practices concerned are.
За повече подробности вж. фигура 2. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
See Figure 2 for further details. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
При оценките на агроекологията се идентифицират два възможни подхода за изпълнение на мерките — „общ и повърхностен“ спрямо „задълбочен и подробен“, „базисни схеми“ спрямо „схе-ми от по-високо ниво“, или „базисен“ спрямо „щателен“3. 
Evaluations of agri-environment identify two possible approaches for implementing the measure which are referred to as ‘broad and shallow’ versus ‘deep and narrow’, ‘entry-level schemes’ versus ‘higher-level schemes’, or ‘basic’ versus ‘more demanding’ 3.
Това разграничение се основава на идеята, че двата подхода имат фундаментално различна логика за изпълнение на плащанията за агроекология: областите, в които се прилагат подмерките са различни, както и броят на съответните бенефициенти, поетите бюджетни и административни разходи, приложимите правила за управление и очакваните ефекти. 
Such a distinction is based on the concept that the two approaches have a fundamentally different logic to implement agri-environment payments: the areas on which the sub-measures apply are different as are the number of beneficiaries concerned, the budgetary and administrative costs incurred, the applicable management rules and the expected effects.
Тези добре установени начини за анализиране на подмерките за агроекология не са предвидени в нормативната рамка, като така на компетентните органи е предоставен избора за това кой подход ще използват в зависимост от контекста и естеството на проблемите. 
These well-established ways of analysing agri-environment sub-measures do not appear in the legislation, leaving the choice of which approach to use, depending on the context and the nature of the problems, to the responsible authorities.
В съобщението на Комисията4, в което се поставя началото на дебата за периода след 2013 г., се предлага вариантът преките плащания да включват и прости, общи агроекологични дейности. 
The Communication from the Commission 4 launching the debate for the period post-2013 proposes as an option that simple, generalised agri-environmental actions will be part of direct payments.
Снимка 1: Пример за агроекология в Англия, в който отляво надясно са показани парцел с пшеница, необработен синор и ивица земя, засята със „смес от семена за диви птици“. 
Picture 1: Example of agri-environment in England showing, from left to right, a parcel with wheat, a strip of untreated ‘headland’ and a strip sown with a ‘wild bird seed mix’.
(Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy) посочва на стр. 85, че този дебат относно „задълбочен и подробен“ или „общ и повърхностен“ подход е от съществено значение след въвеждането на агроекологичната политика, и че и двата подхода ясно се прилагат в текущите агроекологични програми. Още от 1998 г. това разграничение присъства в различни други оценъчни доклади за Европейската комисия (оценка на Регламент (ЕИО) No 2078/92 (документ DG AGRI VI/7655/98). 
3 The Commission’s ‘Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy’ (Agriculture and Rural Development DG, Final Report submitted by EPEC, November 2004) mentions on page 85 that ‘this ‘narrow and deep’ or ‘broad and shallow’ debate has been prominent since the introduction of agri-environment policy, and both approaches are evident among current agri-environment programmes’.Thisdistinction is included in various other evaluation reports for the European Commission, as early as 1998 (evaluation of Regulation (EEC) No 2078/92 (document Agriculture and Rural Development DG VI/7655/98).
4 „Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“, COM(2010) 672 окончателен от 18 ноември 2010 г. 
4 ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, COM(2010) 672 final of 18 November 2010.
12 © Европейски съюз, източник: Европейска сметна палата. 
12 © European Union, source: European Court of Auditors.
13 9. Базисните подмерки за агроекология могат да представляват разходно-ефективен начин за извършване на плащанията за агроекология, когато е необходимо да се предприемат действия върху по-голяма площ. 
9. Basic agri-environment sub-measures can be a cost-effective way of implementing agri-environment payments when it is necessary to take action over a wide area.
Тези подмерки се характеризират с прости и разпространени действия (например поддържане на пасбища, затревяване на земеделска земя) и голям брой бенефициенти на помощта. 
These sub-measures are characterised by simple and generalised actions (e.g. maintenance of grassland, green cover of agricultural land) and a high number of beneficiaries.
Тъй като изискванията за земеделските производители са ограничени, размерът на помощта е сравнително малък. 
Because demands on farmers are limited the aid amounts are relatively low.
ФИГУРА 2 Екологични ползи от най-строгите изисквания Референтно ниво Около 7,3 милиона земеделски производители (на 160 милиона хектара), които трябва да изпълняват задължителни изисквания ЛОГИКА НА ИНТЕРВЕНЦИЯТА НА ПЛАЩАНИЯТА ЗА АГРОЕКОЛОГИЯ Степен на усилие Около 600 000 земеделски производители, които получават плащания за агроекология (на 17,5 милиона хектара) и трябва да изпълнят повече изисквания от задължителните Брой бенефициенти, площ Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 10. 
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 10.
Обратното, подмерките с повече изисквания могат да бъдат пригодени към местните условия и изискват по-сложни и трудоемки начини на управление на земеделските стопанства. 
More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management.
Държавите членки обикновено прилагат тези схеми в по-ограничени географски райони5 с по-малък брой бенефициенти на помощта. 
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries.
Тъй като изискванията за земеделските производители са по-строги и водят до по-големи разходи и/или загуба на приходи, размерът на помощта е сравнително голям. 
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high.
Заради по-високите изисквания, пригодени за конкретни райони, подмерките с повече изисквания имат потенциал за постигане на по-големи екологични ползи на хектар подпомогната площ, но при по-големи разходи. 
Because of the higher requirements, tailored to specific areas, more demanding sub-measures have the potential to deliver greater environmental benefits per hectare supported, but at a higher cost.
Комисията и държавите членки заедно управляват плащанията за агроекология. 
The Commission and Member States share the management of the agri-environment payments.
Комисията оценява и одобрява изготвените и представени от държавите членки програми за развитие на селските райони. 
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States.
Държавите членки приемат всички законодателни, нормативни и административни разпоредби, необходими за гарантиране на правилното изразходване на средствата. 
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly.
Земеделските производители (или управителите на земи) сключват договор с управляващия орган на съответната държава-членка и отговарят за реалното прилагане на земеделските практики в съответствие с условията на този договор. 
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract.
5 Биологичното земеделие е изключение. То е един от видовете управление на земеделско стопанство с най-много изисквания, но се прилага върху голям географски район. 
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area.
14 Плащанията за агроекология накратко o Окуражават земеделските производители да въвеждат методи за земеделска продукция, съвместими със защитата на околната среда. o Основна политика на ЕС, за която годишно се изразходват около 2,5 милиарда евро от фондовете на ЕС. o Задължителни за държавите членки, но доброволни за земеделските производители. o Задълженията трябва да надвишават определено референтно ниво. o Плащанията се основават на допълнителните разходи и пропуснатите приходи, с възможност да се включат и разходите по сделки. 
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs.
Стимулите са забранени. o Отговорностите за управлението се споделят между Комисията и държавите членки. 
Incentives are forbidden. o Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States.
ПРЕДИШНИ ОДИТИ НА ПАЛАТАТА 12. 
PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12.
Палатата вече е извършвала одити на плащанията за агроекология и е идентифицирала известен брой слабости. 
The Court has previously audited agri-environment payments and identified a number of weaknesses.
Най-значимите сред тях са посочени в приложение I. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
15 ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА 13. 
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13.
Палатата установи одитни критерии по отношение на модела, изпълнението и наблюдението/оценката на плащанията за агроекология. 
The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of agri-environment payments.
Тези критерии са разработени въз основа на законодателството, документи на Комисията, публикации и научни изследвания (вж. приложение II ). 
These criteria were developed from legislation, Commission documents and publications and scientific studies (see Annex II).
Палатата се консултира с група експерти6 по агроекология във връзка с обосноваността и целесъобразността на тези одитни критерии. 
The Court consulted a panel of agri-environment experts 6 on the validity and feasibility of these audit criteria.
Посредством документните проверки и след консултиране с групата експерти Палатата определи кратък списък с добри практики7, които в научната литература се разглеждат като особено допринасящи за подобряване на ефективността на подмерките за агроекология. 
It also identified, through a documentary review and after consultation of the panel of experts, a short list of best practices 7 considered in the scientific literature as being particularly suitable for contributing towards improving the effectiveness of agri-environment sub-measures.
Тя посети Англия, провинция Райнланд-Пфалц в Германия и френския „Централен“ регион, където бяха наблюдавани примери за подобни практики. 
The Court carried out visits to England, the Rhineland-Palatinate in Germany, and the French ‘Centre’ region where examples of such practices could be observed.
Одитът започна с документна проверка на 203 договора за агроекология, произволно избрани от разходите, декларирани от държавите членки на Комисията за 2008 г. 
The audit started with a documentary review of 203 agri-environment contracts selected randomly from the expenditure declared by the Member States to the Commission for the year 2008.
Извадката обхвана 48 програми за развитие на селските райони в 21 държави членки. 
The sample covered 48 rural development programmes in 21 Member States.
След това Палатата избра осем програми от извадката за допълнително подробно проучване. 
The Court then selected eight programmes for further detailed testing.
Избраните държави членки (региони) са Испания (Андалусия), Италия (Пиемонт), Германия (Берлин и Бранденбург), Швеция, Австрия, Унгария, Полша и Франция. 
The Member States (Regions) selected were Spain (Andalusia), Italy (Piedmont), Germany (Berlin and Brandenburg), Sweden, Austria, Hungary, Poland and France.
Във всяка държава членка бяха събрани одитни доказателства за няколко подмерки за агроекология, които бяха проучени посредством интервюта и анализ на документи и данни. 
In each Member State, audit evidence was collected for a number of agri-environmental sub-measures and examined by means of interviews and the analysis of documents and data.
Бяха посетени и няколко стопанства, за да се направи преглед на прилагането на плащанията за агроекология на ниво стопанство заедно със земеделските производители и инспекторите, които отговарят за проверките на място. 
A number of farms were also visited in order to review the implementation of agri-environment payments at farm level with the farmers and the inspectors responsible for on-the-spot checks.
6 Групата се състои от деветима експерти: трима експерти от обществени научноизследователски институти (френският „National Agronomic Research Institute“, немският „von Thünen Institute“ и ирландският „Teagasc Research Centre“), двама експерти от университети (от университетите на Копенхаген и Глостършър), двама експерти от европейски организации (Европейската агенция за околната среда и Съвместният изследователски център), един експерт от екологична неправителствена организация и един от организация, представляваща земеделските производители на ниво ЕС. 
6 This panel consisted of nine experts: three from public research institutes (the French ‘National Agronomic Research Institute’, the German ‘von Thünen Institute’ and the Irish ‘Teagasc Research Centre’), two from universities (of Copenhagen and Gloucestershire), two from European organisations (the European Environment Agency and the Joint Research Centre), one from an environmental NGO and one from an organisation representing farmers at EU level.
7 Подобни практики са например: насоки, предоставени на бенефициентите с цел подпомагането им при изпълнението на подмерките; моделът и мониторингът на подмерки, основани на резултатите и ориентирането на подмерки към точно определени нужди. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
7 Such practices are, for instance, guidance provided to beneficiaries to help them implement the sub-measures, the design and monitoring of outcome-based sub-measures and the targeting of sub-measures to precisely identified needs. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
В програмите си за развитие на селските райони държавите членки трябва да опишат настоящото състояние на околната среда. 
Member States must describe the current situation of the environment in their rural development programmes.
Те трябва да включат също така описание и обосновка на различните видове задължения по отношение на плащанията за агроекология, които се основават на очакваните от тях въздействия върху околната среда във връзка с екологичните нужди и приоритети8. 
They must also include a description and justification of the various types of commitment for agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities 8.
Принципите на добро финансово управление, посочени в член 27 от Финансовия регламент9, изискват целите на политиките да бъдат формулирани по конкретен, измерим, достижим, актуален и планиран със срокове начин. 
The principles of sound financial management set out in Article 27 of the Financial Regulation 9 require that policy objectives be formulated in a specific, measurable, achievable, relevant and timed manner.
Всяка програма за развитие на селските райони трябва да съдържа информация относно специфичните проверими цели на мерките, а техният напредък, ефикасност и ефективност следва да се измерват спрямо тези цели8. 
Each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and their progress and efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives 8.
Палатата провери дали целите за плащания за агроекология, включени в програмите за развитие на селските райони, са достатъчно точни (конкретни, измерими и планирани със срокове), за да осигурят надеждна основа за оценка на това дали са постигнати. 
The Court examined whether the objectives included in the rural development programmes for agri-environment payments were precise enough (specific, measurable and timed) to provide a sound basis for assessing whether they had been achieved.