natgillin/translations-raw huggingface dataset:
За да отговори на този основен одитен въпрос, Сметната палата провери: а) интервенционната логика, наличието на ясни и достатъчно амбициозни цели за екологизиране, както и обосновката за отпуснатите бюджетни средства за политиката; б) ползите, които може да се очаква екологизирането да донесе за околната среда и климата; в) сложността, която екологизирането добавя в ОСП. 
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP.
Дейността на Сметната палата обхвана: а) анализ на информация от многобройни източници, включително законодателството, насоки и работни документи на Комисията, обмен на кореспонденция и информация между Комисията и държавите членки, данни за осъществяването на екологизирането, както и преглед на критична литература; б) посещения на съответните генерални дирекции на Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Действия по климата“, ГД „Околна среда“ и СИЦ), както и на заинтересованите страни на равнището на ЕС (Генералната конфедерация на земеделските кооперативи в Европейския съюз (COPA-COGECA) и BirdLife); 16 в) Интервюта (чрез въпросници и посещения или видеоконференции) с органите на пет държави членки: Гърция, Испания (Кастилия и Леон), Франция (Аквитания и Нор-Па дьо Кале), Нидерландия и Полша; г) целенасочена документна проверка на риска от двойно финансиране, която обхвана още десет държави членки: Белгия (Валония), Чешката република, Германия (Бранденбург), Ирландия, Италия (Кампания), Литва, Австрия, Словения, Финландия и Обединеното кралство (Уелс); д) анализ на собствените резултати от одитите на Сметната палата от декларацията за достоверност за 2016 г., по-специално по отношение на промените в земеделските практики, които се дължат на екологизирането. 
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ Екологизирането няма напълно разработена интервенционна логика с ясно определени, амбициозни цели, и бюджетът му не е пряко обвързан с постигането на екологични и свързани с климата цели Плащането за екологизиране има две ясни цели: подобряване на екологичните и климатичните параметри на ОСП и подпомагане на доходите на земеделските стопани 13. 
14 OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13.
Въвеждането на екологизирането е опит за прилагане на принципа, че земеделските стопани следва да бъдат възнаградени за съобразените с околната среда обществени блага, които предоставят. 
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide.
Този нов подход е отразен в определената цел за екологизирането в съответното законодателство на ЕС и посочена в точка 2 — подобряване на екологичните и климатичните параметри на ОСП. 
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance.
Екологизирането има и друга цел — то подпомага доходите на земеделските стопани. 
Greening also serves another purpose – it supports farmers’ income.
Въпреки че тази функция на екологизирането не е изрично посочена в законодателството, тя следва имплицитно от класифицирането на екологизирането като директно плащане. 
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment.
Не е ясно определен конкретният принос на екологизирането за постигането на целите на ЕС в областта на почвите, климата и биологичното разнообразие 15. 
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15.
Основните въпроси, свързани с околната среда и климата, които разглежда екологизирането — качество на почвите, задържане на въглерод и биологично разнообразие — са обхванати от по-широки стратегии на ЕС (вж. каре 1). 
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1).
Каре 1 — Стратегически документи на ЕС по отношение на почвите, климата и биологичното разнообразие През 2006 г. е приета тематична стратегия на ЕС за опазване на почвите10. 
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610.
за различните форми, под които тя може да се прояви, като например излагането на земята на въздействието на водата и на вятърна ерозия, както и ниско съдържание на органични вещества в почвите. 
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil.
Целта на стратегията е да предотврати по-нататъшната деградация на почвите и да запази техните функции, както и да възстанови почвите с влошено качество. 
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils.
Една от целите на пакета на ЕС за енергетиката и климата до 2020 г.11 е намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове спрямо равнищата от 1990 г. 
16 One of the targets of the EU 2020 climate and energy package11 is a 20 % reduction in greenhouse gas (GHG) emissions on 1990 levels.
Това включва ангажимент за намаляване на емисиите от секторите, които не са обхванати от схемата за търговия с емисии (включително селското стопанство), с 10 % спрямо равнищата от 2005 г. 
This includes a commitment to reduce emissions from sectors not covered by the Emission Trading Scheme (including agriculture) by 10 % on 2005 levels.
В Рамката на ЕС за климата и енергетиката до 2030 г.12 се предвижда цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 40 % спрямо равнищата от 1990 г. 
The EU 2030 climate and energy framework12 set a target of a 40 % reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels is foreseen.
До 2050 г.13 ЕС възнамерява да намали своите емисии на парникови газове с 80 %—95 % в сравнение с равнищата от 1990 г. 
By 205013 the EU intends to reduce EU greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 levels.
Настоящата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие14, приета през 2011 г., е удължена до 2020 г. 
The current EU biodiversity strategy14, adopted in 2011, extends to 2020.
Нейната водеща цел е „до 2020 г. да преустанови загубата на биологично разнообразие и влошаването на екосистемните услуги в ЕС, както и възстановяването им, доколкото това е осъществимо, като същевременно увеличи приноса си за предотвратяване загубата на биологично разнообразие в световен мащаб“. 
Its headline target is “to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss”.
Съгласно средносрочната оценка от 2015 г.15, все още не е постигнат значителен напредък по постигането на тази цел. 
According to the 2015 mid-term review15, no significant progress has yet been made towards reaching this target.
Това следва от неуспешния опит за преустановяване на загубата на биологично разнообразие до 2010 г. съгласно предходния план за действие на ЕС относно биологичното разнообразие16. 
This follows on from the failed attempt to halt the loss of biodiversity by 2010 under the previous EU Biodiversity Action Plan16.
11 12 13 14 15 16 19 COM(2008) 30 окончателен от 23.1.2008 г., „20 плюс 20 до 2020 г. Възможностите на Европа в контекста на изменението на климата“. 
Setting such specific targets is inherently difficult due to the multitude of factors at play, some of 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 final of 23.1.2008 “20 20 by 2020 - Europe's climate change opportunity”.
COM(2014) 15 окончателен от 22.1.2014 г. „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020—2030 г. (Рамка за климата и енергетиката до 2030 г.)“. 
COM(2014) 15 final of 22.01.2014 “A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030 (2030 Climate and Energy Framework)”.
COM(2011) 112 окончателен от 8.3.2011 г., „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“. 
COM(2011) 112 final of 8.3.2011 “A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050”.
COM(2011) 244 окончателен от 3.5.2011 г. 
COM(2011) 244 final of 3.5.2011.
COM(2015) 478 окончателен и SWD (2015) 187 окончателен от 2.10.2015 г. 
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015.
COM(2006) 216 окончателен от 22.5.2006 г. 
COM(2006) 216 final of 22.5.2006.
Определянето на такива конкретни цели само по себе си е трудно поради действието на множество фактори, някои от които са външни (т.е. извън контрола на създателите на политиките), а други не са добре разбрани; б) Предварителното условие за определяне на такива цели е наличието на метод за измерване на съответните явления и познаването на тяхното текущо състояние. 
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist. which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status.
Съществуват обаче само откъслечни сведения за базовата ситуация — т.е. за качеството на земеделските почви, въглеродния запас в рамките на постоянно затревените площи и за ситуацията по отношение на биологичното разнообразие в земеделските стопанства към момента на въвеждане на екологизирането. 
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced.
В каре 2 е представена илюстрация на тези проблеми. 
Box 2 provides an illustration of these problems.
Каре 2 — Биологично разнообразие и почви — липса на яснота по отношение на настоящото положение и това, което е желателно да се постигне Биологично разнообразие Все по-ясно се осъзнава, че биологичното разнообразие в земеделските стопанства е застрашено, но има малко данни, за да се наблюдава ситуацията. 
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation.
По-голямата част от предоставената информация за фауната в земеделските земи се отнася за птиците, които поради своето място близо до върха на хранителната верига бързо биват засегнати от промените в екосистемите, и следователно могат да служат като барометър за здравето на 17 20 За разлика от разходите за развитие на селските райони, за които съществуват такива цели. 
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18.
Индексът на птиците, живеещи върху земеделски земи (FBI), разчита на предоставените данни от обществеността, проследява тенденциите при популациите на редица видове птици, които използват земеделските земи за размножаване или гнездене. 
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting.
От 1990 г. до 2014 г. FBI е намалял с 31,5 % (от 100 на 68,5)19. 
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19.
FBI е възприет като един от показателите за въздействие за ОСП. 
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP.
Комисията обаче все още не е определила целеви резултат за FBI (или някаква друга цел по отношение на състоянието на биологичното разнообразие на фауната в земеделските земи), който да бъде постигнат с политиката. 
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy.
През 2014 г. беше стартиран пилотен проект (LISA20) за определяне на стандарт за биологично разнообразие за флората в земеделските земи въз основа на полеви данни, събрани в 39 региона, разпределени в целия ЕС, всеки от които с 25 участъка за вземане на проби. 
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots.
Резултатите от проучването показват, че по-голямата част от ландшафта на обработваемите земи е с ниска природна стойност. 
The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value.
Проучването е трябвало да бъде повторено през 2016 г. (за да даде първоначална представа за въздействието на екологизирането), но е отложено. 
The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013.
Комисията не е определила никакви цели за екологизирането (или за ОСП като цяло) по отношение на състоянието на биологичното разнообразие на флората в земеделските земи. 
delayed. The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora.
Почви Сведенията относно съдържанието на органичен въглерод в почвите и други аспекти на качеството на почвите са откъслечни и се основават отчасти на данни от извадка (например LUCAS21) и отчасти на моделиране (например CAPRESE22). 
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22).
състоянието на почвите в Европа23 Съвместният изследователски център (СИЦ) на Европейската комисия отбеляза, че картографирането на почвите в държавите членки е недостатъчно за настоящите нужди и че разликите между различните национални набори от данни затрудняват трансграничните анализи. 
In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult.
Комисията не е определила никакви количествени цели за екологизирането (или за ОСП като цяло) във връзка с качеството на почвите. 
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality.
Първоначалното предложение на Комисията е било по-амбициозно по отношение на околната среда... 
The initial Commission proposal was more ambitious in environmental terms ...
Екологизирането в първоначално предложената от Комисията форма е било по-амбициозна, насочена към околната среда мярка с по-строги изисквания и по-малко освобождавания от настоящите практики за екологизиране. 
Greening, in the form initially proposed by the Commission, was a more ambitious, environmentally-focused measure, with stricter requirements and fewer exemptions than the current greening practices.
На фигура 3 е представен преглед на съществените промени между първоначално обсъдената концепция в оценката на въздействието от 2011 г.24 (обширно проучване, анализиращо алтернативните варианти на политиката за реформата на ОСП през периода 2014— 2020 г.), законодателното предложение на Комисията и приетото в крайна сметка законодателство. 
Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted.
22 23 Състоянието на почвите в Европа, Принос на СИЦ към доклада на ЕАОС за състоянието и перспективите на околната среда — SOER 2010; 2012 г. 
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012.
Крайният резултат от законодателния процес се различава от първоначалния подход на Комисията, изразен в следното твърдение в оценката на въздействието от 2011 г.: „За да бъде ефективно екологизирането, от решаващо значение е да не се възприема подход на „меню“ със списък от мерки, които дават избор на държавите членки и/или земеделските стопани. 
The final outcome of the legislative process contrasts with the Commission’s initial approach, expressed in the following statement in the 2011 Impact Assessment: “For the greening to be effective, it is key not to go for a 'menu' approach with a list of measures, offering choice to Member States and/or farmers.
Подобен подход до голяма степен би намалил ефекта от екологизирането, особено ако плащането не отговаря на усилията, които се изискват от земеделските стопани, което ще ги накара да изберат мерките, които вече са изпълнили, или тези с най-малко разходи, като по този начин донесат по-малко ползи за околната среда. 
Such an approach would very much water down the greening effect, especially if the payment does not match the efforts required by farmers, leading them to choose the measures with which they comply already or the measures with the least cost, thus bringing less environmental benefits.
Освен това, колкото по-голям избор се предоставя в екологизирането по стълб І, толкова по-сложно става да се осигури съгласуваност с кръстосаното спазване, по-специално с ДЗЕС (риск от наличие на твърде различни базови стойности между отделните държави членки), а впоследствие и със стълб ІІ — риск от извършване на двойни плащания. 
In addition, the more choice offered in Pillar I greening, the more complicated it becomes to ensure coherence with the cross-compliance especially GAEC (risk for having too various baselines between Member States) and subsequently with Pillar II: risk for having double payments.
Ето защо следва да се насърчава подход към екологизирането само с няколко мерки, които носят значителни ползи за околната среда“. 
Therefore, an approach to greening with only a few measures which yield significant environmental benefits is to be favoured”.
Всъщност рисковете, за които е предупредила Комисията през 2011 г., до голяма степен действително са се проявили (вж. точки 24, 36, 37, 47—49 и 59—68). ... но в него е липсвало ясно демонстриране на това, което биха постигнали предложените практики за екологизиране 19. 
In fact, the risks against which the Commission warned in 2011 have largely materialised (see paragraphs 24, 36 to 37, 47 to 49 and 59 to 68). ... but lacked a clear demonstration of what the proposed greening practices would achieve 19.
Както бе посочено в точка 16, Комисията не е определила конкретни количествени цели за предложените практики за екологизиране. 
As mentioned in paragraph 16, the Commission did not define specific, quantified targets for the proposed greening practices.
Освен това в оценката на въздействието от 2011 г. е представено само частично доказателство за ефективността на предложените практики за екологизиране, насочени главно към аспектите на смекчаването на последиците от изменението на климата: а) По отношение на поддържането на постоянно затревените площи, Комисията е подчертала, че задържането на въглерод в почвата след преобразуването на обработваемата земя в затревена площ е значително по-бавно от загубите на въглерод, произтичащи от преобразуването на постоянно затревени площи в обработваема земя. 
Additionally, the 2011 Impact Assessment presented only a partial demonstration of the effectiveness of the greening practices proposed, focusing primarily on aspects of climate change mitigation: (a) Regarding maintenance of permanent grassland, the Commission emphasised that carbon sequestration in the soil after arable land is converted to grassland is significantly slower than the carbon loss resulting from converting permanent grassland to arable land.
Въз основа на това Комисията е препоръчала да се защити въглеродният запас чрез задължително опазване на съществуващите постоянно затревени площи на равнището на стопанствата, а не чрез система, основана на наблюдаване на съотношението на регионално или национално равнище; 24 
On that basis, the Commission advocated the protection of carbon stock by means of compulsory preservation of existing permanent grassland at farm level rather than for a system based on ratio monitoring at regional or national level; (b) In relation to the proposed ecological set-aside / EFA measure, apart from discussing its partly positive and partly negative expected impact in terms of climate change 20
б) Във връзка с предложената мярка за оставяне под угар по екологични съображения/ЕНП, освен че се разглежда нейното отчасти положително и отчасти отрицателно очаквано въздействие по отношение на смекчаването на последиците от изменението на климата, в оценката на въздействието не е предоставено ясно доказателство за екологичната ефективност на тази мярка, по-специално за биологичното разнообразие; в) И накрая, в оценката на въздействието са представени научни доказателства за положителното въздействие на сеитбооборота, особено по отношение на увеличаването на органичните вещества в почвата, включително въглерода. 
mitigation, the Impact Assessment did not offer a clear demonstration of this measure’s environmental effectiveness, in particular for biodiversity; (c) Finally, the Impact Assessment presented scientific evidence for the positive effects of crop rotation, especially in terms of increasing soil organic matter, including carbon.
По практически съображения обаче Комисията е предложила сеитбооборотът да бъде заменен с диверсификация на културите (вж. точка 41). 
However, due to practical considerations, the Commission proposed replacing crop rotation with crop diversification (see paragraph 41).
Накратко, двата съзаконодателя в ЕС (Европейският парламент и Съветът) са получили предложение за важна реформа на директните плащания по ОСП с ограничена информация относно това, което би могло да се очаква да постигнат новите мерки. 
In short, the two EU co-legislators (the European Parliament and the Council) received a proposal for an important reform of CAP direct payments with limited information on what the new measures could be expected to achieve.