natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ЕСП заключи, че с действията на ЕС в областта на трансграничното здравно обслужване се засилва сътрудничеството между държавите членки, но въпреки това ползите за пациентите са ограничени. 
We concluded that although EU actions in cross-border healthcare enhance Member States’ collaboration, the benefits for patients were limited.
Сметната палата установи, че въпреки постигнатия напредък при предоставянето на информация на гражданите на ЕС за трансграничното здравно обслужване, в някои области достъпът до тази информация остава затруднен. 
We found that despite the progress made on providing EU citizens with information on cross-border healthcare, in some areas this information remains difficult to access.
ЕСП откри слабости в стратегическото планиране и управлението на проекти от страна на Комисията. 
We identified weaknesses in the Commission’s strategic planning and project management.
Сметната палата отправя препоръки, насочени към подкрепата на Комисията за националните звена за контакт, въвеждането на трансграничен обмен на здравни данни и действията на ЕС в областта на редките заболявания. 
We make recommendations focusing on the Commission’s support for National Contact Points, the deployment of cross-border exchanges of health data, and EU’s actions in the field of rare diseases.
BG 2019 Специален доклад No 08 Вятърна и слънчева енергия за производство на електроенергия – необходими са значителни действия, за да се постигнат целите на ЕС (съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС) 
EN 2019 Special Report NO 08 Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Съдържание Кpатко изложение Въведение Политики на ЕС в областта на производството на електроенергия от възобновяеми източници Национални схеми за подпомагане и други мерки за постигане на целите за 2020 г. Финансиране за вятърна и слънчева енергия от ЕФРР и КФ Обхват и подход на одита Констатации и оценки Точки I-VI 01-15 07-09 10-12 13-15 16-20 21-79 21-30 22-26 27-30 31-56 32-36 37-51 52-56 По-големият дял на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия не е достатъчен за постигане на целите Значителният напредък, особено в областта на електроенергията, може да се окаже недостатъчен за постигането на целта на ЕС за 2020 г. 
Contents Executive summary Introduction EU policies on electricity generation from renewables National support schemes and other measures for meeting the 2020 targets Support for wind and solar from the ERDF and CF Audit scope and approach Observations The increased share from renewables in the gross final energy consumption is not enough to reach targets Significant progress, particularly in electricity, might not be enough to meet the EU 2020 target RED I increased the deployment of renewables, but reporting is insufficiently timely to take corrective action Member States visited incentivised investment in wind and solar PV installations, but reducing support schemes slowed deployment The four Member States examined incentivised investment in wind and solar PV power, though they made little use of cooperation mechanisms Adjustment of the high initial levels of support, especially for solar PV, deterred potential investors The growth of renewable electricity is hindered by insufficient auctions and practical barriers for producers Various limitations delay wind and solar PV investments Spatial planning rules limit the development of wind installations in two of the Member States examined Lengthy administrative procedures complicate the business environment for new wind projects in particular Delays in grid investment, including interconnection infrastructure, have held back deployment Paragraph I-VI 01-15 07-09 10-12 13-15 16-20 21-79 21-30 22-26 27-30 31-56 32-36 37-51 52-56 57-68 58-59 60-62 63-68 2
Кpатко изложение I Между 2005 г. и 2017 г. делът на възобновяемите енергийни източници при производството на електроенергия в ЕС се е удвоил от около 15 % до почти 31 %. 
Executive summary I Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 %.
Основният фактор за този ръст е увеличението на вятърната и слънчевата фотоволтаична (ФВ) енергия. 
The main driver for this growth was the increase in wind and solar photovoltaic (PV) power.
II Чрез настоящия одит ЕСП оцени дали делът на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия се е увеличил достатъчно, за да може ЕС да постигне поставената цел за 20 % енергия от такива източници до 2020 г., определена с Директивата за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници. Беше разгледано също каква е ефективността на подкрепата от ЕС и държавите членки за производство на електроенергия от вятърна и слънчева ФВ енергия. 
II Through this audit, we assessed whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed enough for the EU to meet the 20 % target by 2020 as set by the directive on the promotion of the use of energy from renewables, and the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power.
Публикуването на настоящия одитен доклад ще съвпадне с издаването през 2019 г. на следващия от поредицата доклади на Европейската комисия за напредъка в областта на възобновяемата енергия, в които ще бъде разгледан подробно напредъкът на държавите членки към постигането на техните цели за 2020 г. 
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the European Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets.
Тези доклади ще дадат последна възможност за предприемане на корективни действия и ще предоставят информация за дискусиите относно състоянието на възобновяемите енергийни източници след 2020 г. 
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation.
III Първият катализатор за напредъка в областта на възобновяемите енергийни източници беше самата директива, а вторият – схемите за подпомагане на държавите членки за стимулиране на инвестициите. 
III The first catalyst towards the progress in renewables was the directive itself, and the second the Member States’ support schemes to incentivise investment.
Значителният напредък от 2005 г. обаче беше последван от забавяне в секторите на вятърната и слънчевата ФВ енергия след 2014 г. 
However, the significant progress since 2005 was followed by a deceleration in both wind and solar PV sectors after 2014.
До 2017 г. половината от държавите членки или бяха постигнали, или бяха близо до постигането на целите си за 2020 г. 
By 2017, half of the Member States had either already reached or were close to reaching their 2020 targets.
За другите държави членки постигането на националните цели остава сериозно предизвикателство, което изисква допълнителни усилия. 
For the other Member States, attaining their national targets remains a significant challenge that will require further effort.
IV Сметната палата установи, че по първоначалните схеми за подпомагане е свръхсубсидирано разпространението на инсталации за вятърна и слънчева ФВ енергия, но че намаляването на равнището на финансиране е възпрепятствало потенциалните инвестиции. 
IV We found that the initial support schemes oversubsidized wind and solar PV deployment, but that decreasing the levels of support served to deter potential investment.
Насърчаването на провеждането на търгове и участието на гражданите са от решаващо значение за увеличаването на инвестициите и за подобряване на условията за разпространение, например за преодоляване на ограничаващите правила за териториално устройство, продължителните административни процедури и недостатъците на мрежата. 
Encouraging auctions and the use of citizen participation are crucial for increasing investment and enhancing conditions for deployment, such as overcoming restrictive spatial planning rules, lengthy administrative procedures and grid insufficiencies.
V С перспектива към 2030 г. ЕСП установи, че пакетът „Чиста енергия“ на Комисията полага основите за една по-добра инвестиционна среда. 
V Looking ahead to 2030, we found that the Commission’s 2016 ‘Clean Energy’ package lays the groundwork for a better investment environment.
Липсата на национални цели обаче може да застраши постигането на целта на ЕС от минимум 32 % дял на възобновяемите източници до 2030 г. 
However, the lack of national targets might jeopardise the achievement of the EU target of at least 32 % for 2030. 4
VI След извършения одит ЕСП препоръчва: — поставяне на акцент върху преодоляване на изоставането в постигането на целите за 2020 г.; — подобряване на навременната наличност на статистически данни за енергията от възобновяеми източници; — провеждане на достатъчно търгове, за да се увеличи капацитетът на възобновяемите енергийни източници за производство на електроенергия; — създаване на по-благоприятна среда за производство на електроенергия от възобновяеми източници чрез опростяване на административните процедури; — насърчаване на инвестициите в мрежова инфраструктура и междусистемни връзки; и — по-добър мониторинг, за да се намалят последиците от липсата на обвързващи национални цели. 6 
VI As a result of our audit, we recommend: — a focus on closing gaps to meet the 2020 targets; — an improvement in timeliness of statistical data on renewables; — the holding of sufficient auctions to increase renewable capacity for electricity; — the creation of a more favourable environment for renewable electricity generation through simplification of administrative procedures; — the promotion for investment in grid infrastructure and interconnectors; and — better monitoring to mitigate the absence of binding national targets. 5
Въведение 01 Между 1990 г. и 2017 г. потреблението на електроенергия в ЕС е нараствало средно с 1 % годишно – от под 2,2 млрд. GWh1 до почти 2,8 млрд. GWh годишно. 
Introduction 01 Between 1990 and 2017, the consumption of electricity in the EU grew on average by 1 % per year, from below 2.2 billion GWh1 to almost 2.8 billion GWh per year.
За периода до 2020 г. прогнозите са потреблението да се увеличава с по-малко от 0,3 % годишно, ако бъдат приложени специфични мерки за енергийна ефективност, и с 0,7 % годишно, ако не бъдат въведени нови политики за ефективност в периода 2020—2050 г.2 02 Електроенергията може да се произвежда или от невъзобновяеми източници, които включват изкопаеми горива (въглища, природен газ, суров нефт), невъзобновяеми отпадъци и ядрени материали в конвенционални реактори; или от възобновяеми източници (водна енергия, вятърна, слънчева енергия, биомаса, биогаз, течни биогорива, отпадъци, геотермална енергия, енергия от вълните, от приливите и отливите и океанска енергия). 
In the period until 2020, consumption is forecast to increase by less than 0.3 % per year if specific energy efficiency measures are implemented, and by 0.7 % per year if no new efficiency policies are put in place in the 2020-2050 peirod2. 02 Electricity can be generated either from non-renewable sources, which include fossil fuels (coal, natural gas, crude oil), non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors; or from renewable sources (hydropower, wind, solar, biomass, biogas, bioliquid, waste, geothermal, wave, tidal and ocean energy).
Освен за електроенергия, възобновяемите енергийни източници се използват и за производство на енергия, която се преобразува в енергия за отопление и охлаждане, както и за горива за транспорта. 
Apart from electricity, renewables are also used to produce energy which is converted to heating and cooling, and fuel for transport.
В таблица 1 са представени основните технологии за енергия от възобновяеми източници и тяхното приложение. 
Table 1 presents the main renewable technologies and their application.
Един kWh се равнява на постоянна енергия от един киловат, протичаща за един час. 
A kWh is equivalent to a steady power of one kilowatt running for one hour.
Евростат, „EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050“ („Референтен сценарий на ЕС за 2016 г. за енергетиката, транспорта и емисиите на ПГ – тенденции до 2050 г.“), юли 2016 г., стр. 
Eurostat, ‘EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050’, July 2016, p.
03 В зависимост от използвания енергиен източник, производството на електроенергия може да има отрицателно въздействие върху околната среда, здравето на хората и климата. 
03 Depending on the energy source used, electricity generation can have a negative effect on the environment, human health and climate.
79 % от общите емисии на парникови газове в ЕС идват от използването на изкопаеми горива за производство на енергия5. 
Of the EU’s total greenhouse gas emissions, 79 % comes from the use of fossil fuels to generate energy5.
Комисията счита, че по-големият дял на електроенергията от възобновяеми източници ще помогне на ЕС да постигне целта си за намаляване на емисиите на парникови газове с 40 % през 2030 г.6 и с 80 % до 95 % през 2050 г.7 Освен това използването на повече възобновяеми източници за покриване на нуждите от електроенергия ще намали зависимостта на ЕС от вносни изкопаеми горива. 
The Commission estimates that a higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions by 40 % in 20306, and by 80 % to 95 % in 20507. In addition, using more renewables to meet its electricity needs will lower the EU’s dependence on imported fossil fuels.
9 5 6 7 Европейска агенция за околна среда, „EEA greenhouse gas - data viewer“ („Парникови газове – преглед на данните на ЕАОС“, 2017 г., https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer. 
European Environment Agency, ‘EEA greenhouse gas - data viewer’, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer.
COM(2014) 15 окончателен, „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 – 2030 година“. 
COM(2014) 15 final, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’.
COM(2011) 112 окончателен, „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“. 
COM(2011) 112 final, ‘A roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050’.
04 Между 2005 г. и 2017 г. делът на възобновяемите източници в производството на електроенергия в ЕС се е удвоил – от около 15 % до почти 31 % (вж. фигура 1). 
8 04 Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 % (see Figure 1).
Фигура 1 – Дял на възобновяемите източници в производството на електроенергия в ЕС, 2005 – 2017 г. 10 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Изкопаемигорива (твърдиисуров нефт) Природенгаз Ядрена енергия Енергия от възобновяемиизточници Източник: ЕСП въз основа на данни на Евростат. 
Figure 1 – Share of renewables in electricity generation in the EU, 2005-2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossil fuels (solid and crude oil) Natural Gas Nuclear Renewable energies Source: ECA, based on Eurostat data.
05 Основните технологии за възобновяема енергия, на които се дължи този ръст, са вятърната и слънчевата енергия. 
05 The main renewable energy technologies responsible for this growth are wind and solar power.
Въпреки че все още изостава от водната енергия, от 2005 г. до 2017 г. годишният обем на произведената от вятър електроенергия се е увеличил с 414 %. 
Although still behind hydropower in terms of volume, from 2005 to 2017 the annual volume of electricity generated from wind rose by 414 %.
Съответната стойност за слънчевата енергия е 8 086 %. 
The corresponding figure for solar was a 8 086 %.
Междувременно обемът на електроенергията от водна енергия е останал до голяма степен постоянен. 
Meanwhile, the volume of electricity from hydropower remained largely constant.
През 2017 г. делът на водната енергия е бил 35 % от цялото производство на електроенергия от възобновяеми източници в ЕС, а вятърната и слънчевата енергия са съставлявали съответно 34 % и 12 % (вж. фигура 2). 
In 2017, hydropower accounted for a 35 % share of all EU renewable electricity production, while wind and solar represented 34 % and 12 % respectively (see Figure 2).
Фигура 2 – Дял на електроенергията, произведена от възобновяеми източници в ЕС-28, 2005 – 2017 г. 
Figure 2 – Share of electricity generated from renewables in the EU-28, 2005-2017 Source: ECA, based on Eurostat data.
06 Поради намаленията в разходите за технологии сега вятърната и слънчевата фотоволтаична (ФВ) енергия могат да се конкурират много повече с изкопаемите горива, отколкото в миналото (вж. каре 1). 
06 Because of reductions in the cost of technology, wind and solar photovoltaic (PV) are now economically far more competitive with fossil fuels than in the past (see Box 1).
12 Каре 1 Разходите за производство на електроенергия от вятърна и слънчева ФВ енергия вече са съпоставими с тези на изкопаемите горива В сектора за производство на електроенергия се използва показателят „общи усреднени разходи за производство на енергия (LCOE)“ за изчисляване на разходите за производство на електроенергия при различните технологии за енергия от възобновяеми и невъзобновяеми източници. 
9 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % Other Solar Wind Solid biofuels Hydro 0% 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Box 1 Cost of electricity generation from wind and solar PV is now comparable with fossil fuels The electricity generation industry uses the levelised cost of electricity (LCOE) indicator to calculate the cost for producing electricity under different renewable and non-renewable technologies.
Той представлява разходите за MWh за изграждане и експлоатация на електроцентрала в рамките на предполагаем финансов живот8. 
It represents the per MWh cost of building and operating an electricity generation plant over an assumed financial life8.
Според IRENA9 през 2017 г. цената на произведената електроенергия с използване на възобновяеми източници често е била съпоставима с тази от изкопаеми горива (вж. фигура 3). 
According to IRENA9, in 2017 the cost of electricity generated using renewables was often comparable with that of fossil fuels (see Figure 3).
8 9 Администрация за информация в енергетиката на САЩ, „Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018“ („Средни разходи и средни избегнати разходи на ресурсите от ново поколение в Годишния преглед на енергетиката за 2018 г.“), март 2018 г. 
The global LCOE for wind 8 9 US Energy Information Administration, ‘Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018’, March 2018.
IRENA, „Renewable power generation costs in 2017“ („Разходи за производство на енергия от възобновяеми източници през 2017 г.“), януари 2018 г., стр. 5. 
IRENA, ‘Renewable power generation costs in 2017’, January 2018, p. 5.
IRENA е междуправителствена организация, която подпомага държавите в техния преход към устойчиво енергийно бъдеще. 
IRENA is an intergovernmental organisation that supports countries in their transition to a sustainable energy future.
Фигура 3 – LCOE в световен мащаб от технологиите за производство на енергия от възобновяеми източници, 2010 – 2017 г. (в щатски долари/MWh) Източник: ЕСП въз основа на доклада на IRENA „Renewable power generation costs in 2017“ („Разходи за производство на енергия от възобновяеми източници през 2017 г.“), стр. 
Figure 3 – Global LCOE from renewable power generation technologies, 2010-2017 (in US dollars/MWh) Source: ECA, based on IRENA report ‘Renewable power generation costs in 2017’, page 17.
17. Политики на ЕС в областта на производството на електроенергия от възобновяеми източници 07 В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда ЕС и неговите държави членки да имат споделена компетентност в областта на енергетиката. 
EU policies on electricity generation from renewables 07 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for the EU and its Member States to have shared competence in the field of energy.
Държавите членки обаче си запазват правото да решават как най-добре да използват енергийните си ресурси, кои енергийни източници да използват и как да структурират енергийното си снабдяване. 
However, Member States retain the right to decide how best to exploit their energy resources, which energy sources to use and how to structure their energy supply.
В член 194 от ДФЕС са посочени четирите основни цели на енергийната политика на ЕС, които включват разработването на нови и възобновяеми енергийни източници. 
Article 194 TFEU lists the four core objectives of EU energy policy, which include the development of new and renewable forms of energy. (including 27 of the EU Member States and the EU itself) and 23 accession members (including Austria).
08 Целите на политиката, свързани по-специално с развитието на възобновяемата енергия, са определени в Директивата за енергията от възобновяеми източници от 2009 г. (ДЕВИ І)10. 
08 The policy objectives specifically relating to the development of renewable energy were defined in the 2009 Renewable Energy Directive (RED I)10.
са задължени да осигурят до края на 2020 г. дял на възобновяемите източници от най-малко 20 % от брутното крайно потребление на енергия общо за ЕС (вж. каре 2). 
RED I obliged Member States to ensure that, for the EU as a whole, a minimum of 20 % of the gross final energy consumption will come from renewables by the end of 2020 (see Box 2).
14 Каре 2 Национални цели за дела на брутното крайно потребление на енергия от възобновяеми източници С оглед на постигането на глобалната цел на ЕС за 20 % до 2020 г. в ДЕВИ І са определени национални цели за дела на брутното крайно потребление на енергия от възобновяеми източници. 
11 Box 2 National targets for the share of gross final energy consumption from renewables With the view to achieving the 2020 global EU target of 20 %, RED I set specific national targets for the share of gross final energy consumption coming from renewables.
Тези национални цели варират от 10 % до 49 % и са определени при надлежно вземане под внимание на променливи като постигнатите през 2005 г. дялове на възобновяемите енергийни източници, фиксиран принос11 и БВП на глава от населението. 
These national targets ranged from 10 % to 49 %, and were defined taking due account of variables such as the renewable shares achieved in 2005, flat rate contribution11 and GDP per capita.
За да може да се наблюдава напредъкът към постигането на целите, в ДЕВИ І е представена математическа формула за определяне на междинни двугодишни цели, които очертават индикативна крива на възобновяемите източници12 за всяка държава членка. 
To monitor the progress towards the targets, RED I presented a mathematical formula to specify intermediate biennial targets that prescribed an indicative renewable trajectory12 for each Member State.
Ако дадена държава членка не постигне националната си цел до 2020 г., Комисията може да предприеме правни действия чрез производство за установяване на нарушение. 
If a Member State fails to meet its national target by 2020, the Commission may take legal action through an infringement procedure.
Определената в ДЕВИ І национална цел се отнася за комбинираното потребление на енергия от три различни сектора: на електроенергията, на енергията за топлинни и охладителни цели и на транспорта. 
The national target defined by RED I concerned the combined consumption of energy from three different sectors: the electricity, heating and cooling, and transport sectors.