natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ЕАОС пояснява, че въздействието на отделните замърсители не следва да се разглежда кумулативно. Вж. ЕАОС „Air quality in Europe — 2017 report“ („Качество на въздуха в Европа — доклад за 2017 г.“), 2017 г., стр. 
The EEA explains that the impacts for each pollutant may not be added. See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p.
55 и Таблица 10.1., и ЕАОС, „Cleaner air benefits human health and climate change“ („По-чистият въздух е полезен за човешкото здраве и измененията на климата“), 2017 г. 
55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017.
11 5 6 7 
5 6 7 8
Според СЗО сърдечните болести и инсултите причиняват 80 % от случаите на преждевременна смърт, дължащи се на замърсяването на въздуха. 
According to the WHO, heart disease and stroke cause 80 % of premature deaths due to air pollution.
На фигура 2 са обобщени основните въздействия върху здравето на четирите замърсителя, посочени по-горе. 
Figure 2 summarises the main health impacts of the four air pollutants mentioned above.
Този озон не допринася за озоновия слой в горните слоеве на атмосферата (озон в стратосферата). 
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone).
ЕАОС, „Air quality in Europe — 2013 report“ („Качество на въздуха в Европа — доклад за 2013 г.“), 2013 г., стр. 
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p.
Вж. също Международна агенция за изследване на рака (IARC), „Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths“ („Замърсяването на атмосферния въздух — водеща причина за смърт, свързана с околната среда, при онкологични заболявания“), 2013 г. 
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013.
Международната агенция за изследване на рака (IARC) е междуправителствена агенция на СЗО. 
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO.
В каре 2 са посочени факторите, които засягат нивата на замърсяване на въздуха, а фигура 3 показва процентния дял на емисиите на замърсители от различните източници в ЕС. 
Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU.
Каре 2 — Качеството на въздуха не зависи само от емисиите на замърсители То се влияе и от: • близостта до източника и надморската височина, на която се освобождават замърсители; • метеорологичните условия, в т.ч. вятър и топлина; • химическите трансформации (реакция на слънчева светлина, взаимодействия между замърсителите); • географските особености (топография). 
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography).
Емисиите на замърсители на въздуха се причиняват най-вече от човешка дейност (например от транспорт, електроцентрали или промишлени инсталации). 
Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories).
Те могат да възникнат и при горски пожари, вулканични изригвания и ветрова ерозия. 
They can also result from forest fires, volcanic eruptions and wind erosion.
ЕС се бори със замърсяването, като определя а) пределно допустими стойности за концентрацията на замърсители във въздуха, който гражданите дишат, и б) стандарти за източниците на емисии на замърсители. 7. 
The EU tackles air pollution by setting (a) concentration limit values of pollutants for the air that people breathe, and (b) standards on pollutants’ emission sources. 7.
Директива 80/779/ЕО първа установява пределно допустими стойности в ЕС за концентрацията на SO2. 
In 1980, Directive 80/779/EC first established EU limits for SO2 concentrations.
Впоследствие са приети и други директиви, които обхващат повече замърсители на въздуха и актуализират допустимите им концентрации12. 
Other Directives have followed, covering more air pollutants and updating their limit values12.
(Директива за КАВ)13 определя стандартите за качеството на въздуха (в т.ч. пределно допустимите стойности) за концентрациите на замърсителите с най-голямо отражение върху здравето (вж. точка 18). 
The 2008 Ambient Air Quality Directive (AAQ Directive)13 sets air quality standards (including limit values) for the concentrations of air pollutants with the biggest health impacts (see paragraph 18).
Тя се фокусира върху подобряването на здравето на гражданите чрез по-добро качество на въздуха. 
It focuses on improving citizens’ health through better quality of the air that people breathe.
Директивата за КАВ изисква от държавите членки да определят райони за оценка и управление на качеството на въздуха на техните територии. 
The AAQ Directive requires that Member States define air quality zones within their territory.
Държавите членки извършват предварителни оценки на качеството на въздуха във всяка зона и изграждат мрежи от стационарни измервателни станции в замърсените райони. 
Member States carry out preliminary air quality assessments in each zone and set networks of fixed measuring stations in polluted areas.
Директивата съдържа критерии както за местоположението, така и за минималния брой на пунктовете за мониторинг (вж. точка 32)14. 
The Directive contains criteria both for the location and for the minimum number of sampling points (see paragraph 32)14.
Държавите членки събират данни от мрежите си и ги докладват ежегодно на Комисията и ЕАОС (вж. каре 3). 
Member States collect data from their networks and report this to the Commission and the EEA each year (see Box 3).
Комисията съпоставя тези данни със стандартите на ЕС15, определени в Директивата за КАВ. 
The Commission assesses these data against the EU standards15 of the AAQ Directive.
Когато концентрацията на замърсители надвишава определените стандарти, държавите членки следва да изготвят планове за качество на въздуха с цел преодоляване на проблема възможно най-бързо. 
Where concentrations exceed the standards, Member States must produce Air Quality Plans (AQPs) that tackle the problem as soon as possible.
Комисията оценява тези планове и предприема правни действия, ако счита, че държавите членки не са спазили Директивата. 
The Commission assesses these plans and takes legal action where it considers that Member States fail to comply with the Directive.
Директивата определя задължения за държавите членки за информиране на обществеността, в т.ч. алармени и информационни прагове. 
The Directive imposes public information obligations on the Member States, including alert and information thresholds. E.g.
Пунктовете за мониторинг са съоръжения, с които чрез измервания се установяват и се анализират нивата на отделните замърсители в атмосферния въздух. 
Sampling points are devices that collect and analyse the concentration of air pollutants in the air.
Обикновено една стационарна измервателна станция (станция за мониторинг) съдържа няколко пункта, които взимат проби. 
Normally, one fixed measuring station (monitoring station) contains several sampling points.
Терминът „стандартна стойност“ обхваща задължителните пределно допустими стойности, определени за ФПЧ, NO2 и SO2, както и целевите стойности за O3, които следва да се постигнат за определен период, когато това е възможно. 
The designation “standard value” covers the binding limit values set for PM, NO2 and SO2 as well as the target value set for O3, which is to be attained where possible over a given period.
13 14 15 
13 12 13 14 15
В допълнение към определянето на пределно допустими концентрации на замърсителите ЕС е въвел законодателни мерки за намаляване на емисиите на замърсители от няколко сектора16. 
In addition to setting concentration limits, the EU has legislated to reduce air pollutant emissions from several sectors16.
ЕАОС посочва, че в последните десетилетия европейските директиви (вж. приложение I) и регламенти (като например тези, които водят до промяна на горивната база или до премахване на неефективното оборудване) са допринесли за намаляване на емисиите на замърсители на въздуха. 
The EEA points out that in recent decades European Directives (see Annex I) and Regulations (such as those leading to fuel switching or abatement of inefficient equipment) have contributed to reductions in air pollutant emissions.
Между 1990 и 2015 г. емисиите на SOX вЕСсанамалелис89%,анаNOX —с56%.От2000г.насамемисиитенаФПЧ2.5 са намалели с 26 %17, както е показано на фигура 4. 
Between 1990 and 2015, SOX emissions in the EU decreased by 89 % and NOX emissions by 56 %.
Фигура 4 — Тенденции при емисиите на замърсители на въздуха след 1990 г. (за ФПЧ2,5 — след 2000 г.) 
Since 2000, PM2.5 emissions have decreased by 26 %17 as shown in Figure 4.
Ролята на ЕАОС е да предоставя навременна, целенасочена, актуална и надеждна информация на отговорните за създаването на политики лица и органи, както и на обществеността, за да подпомага устойчивото развитие. 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 г. 
Figure 4 – Air pollutant emission trends since 1990 (since 2000 for PM2.5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2.5 SOx 16 17 EEA, “Emissions of the main air pollutants in Europe”, 2017.
Законодателство на ЕС относно източниците не се фокусира върху намаляването на емисиите в местата, където хората най-много са засегнати от замърсяването на въздуха, или където концентрациите са най-високи (вж. фигура 5). 
The EU source legislation does not focus on reducing emissions in places where people suffer most from air pollution or where concentrations are highest (see Figure 5).
Например, ако автомобилните двигатели отделят по-малко емисии благодарение на по-стриктните стандарти на ЕС, замърсяването на въздуха може да се увеличи независимо от това поради увеличено използване на автомобили. 
For example, if car engines emit less, due to stricter EU emission standards, air pollution can still increase if car use increases.
Ето защо в населените места са необходими специфични действия, за да се намалят концентрациите на замърсители на въздуха, когато експозицията на населението, особено на ФПЧ и NO2, остава висока. 
Therefore, specific action in populated areas is necessary to reduce concentrations of air pollutants as human exposure, particularly to PM and NO2, remains high.
17 18 Това се дължи на комплексни фактори, като например химическия състав на различните замърсители в атмосферата, или транспортирането на дълги разстояния на замърсителите. Вж. 
Following earlier strategies, in December 2013, the European Commission published the This is due to complex factors such as the chemistry of the different pollutants in the atmosphere, or the long-distance transport of air pollutants in the atmosphere.
СЗО, „Economic cost of the health impact of air pollution in Europe“ („Икономическа цена на отражението върху здравето на замърсяването на въздуха в Европа“), 2015 г., стр. 
See WHO, “Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, p.
Вж. също Доклад за състоянието на околната среда (SOER) на ЕАОС за 2015 г. „European briefings: Air pollution“ („Европейски информационни документи: замърсяване на въздуха“), 2015 г. и ЕАОС, „Air pollution: Air pollution harms human health and the environment“ („Замърсяването на въздуха нанася вреди върху човешкото здраве и околната среда“), 2008 г. 
See also EEA, SOER 2015 “European briefings: Air pollution”, 2015 and EEA, “Air pollution: Air pollution harms human health and the environment”, 2008.
Фигура 5 — Концентрации на ФПЧ10 и NO2 през 2015 г. 
15 Annual mean PM10 concentrations in 2015 μg/m3 18
Европейската комисия публикува Програма за чист въздух за Европа. 
Clean Air Programme for Europe.
Тя има за цел да преодолее широко разпространеното неспазване на стандартите на ЕС за качество на въздуха и да осигури пълното съответствие с приложимото законодателство до 2020 г. 
This aims to tackle the widespread non-compliance with the EU’s air quality standards and ensure full compliance with existing legislation by 2020.
Програмата също така определя стъпките, които ЕС следва да предприеме, за да се постигне до 2033 г. дългосрочната цел за намаляване на преждевременните смъртни случаи, причинени от ФПЧ и O3, с 52 % в сравнение с 2005 г. 
It also sets a pathway for the EU to meet by 2030 the long-term goal of reducing premature mortality due to PM and O3 by 52 % relative to year 2005.
Комисията признава, че за някои замърсители продължават да съществуват значителни пропуски при съответствието с нормативните изисквания, и през 2017 г. е започнала проверка на пригодността, за да оцени изпълнението на Директивата за качеството на атмосферния въздух. 
The Commission recognised that significant compliance gaps for some pollutants remain, and launched a fitness check in 2017 to examine the performance of the Ambient Air Quality Directive. AUDIT SCOPE AND APPROACH 14.
В настоящия доклад Сметната палата разглежда дали действията на ЕС за защита на човешкото здраве от замърсяването на въздуха са били ефективни. 
This report assesses whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective.
Директивата за КАВ е разработена достатъчно добре, за да се справи с отражението на замърсяването на въздуха върху здравето; ii) държавите членки ефективно са приложили Директивата; iii) Комисията извършва мониторинг и налага изпълнението на Директивата; iv) качеството на въздуха е съответно отразено в другите политики на ЕС и подкрепено със средства от ЕС; и v) широката общественост е добре информирана по въпросите, свързани с качеството на въздуха. 
We examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters.
Сметната палата се съсредоточи върху разпоредбите на Директивата за КАВ, свързани с човешкото здраве, и върху замърсителите на въздуха с най-голямо отражение върху здравето: ФПЧ, NO2, SO2 и O3 (вж. точка 3)19. 
We focused on the provisions of the AAQ Directive related to human health and on the air pollutants with the greatest health impact: PM, NO2, SO2 and O3 (see paragraph 3)19.
Сметната палата се съсредоточи върху градските райони, тъй като там замърсяването на въздуха оказва най-силно влияние върху здравето (вж. точка 2). 
We concentrated on urban areas, as this is where air pollution most affects health (see paragraph 2).
Разгледахме как шест градски центъра в ЕС се справят с този проблем и как използват финансирането по политиката за сближаване на ЕС и програма LIFE (вж. каре 4)20. 
We examined how six urban centres in the EU dealt with the problem and used funding from the EU’s Cohesion policy and LIFE programmes (see Box 4)20.
19 19 20 Директивата за КАВ се фокусира само върху качеството на атмосферния въздух, т.е. качеството на въздуха в затворени пространства не е част от обхвата на нашия одит. 
16 19 20 The AAQ Directive focuses only in ambient air quality; therefore indoor air quality is not part of our audit scope.
Директивата предвижда разпоредби и пределно допустими стойности на емисиите за защита на растителността, както и за регулиране на концентрациите на олово, бензен и въглероден монооксид. 
The Directive also includes provisions and emission limits to protect vegetation, as well as regulating lead, benzene and carbon monoxide concentrations.
Те не са обхванати от настоящия одит, тъй като общото им въздействие върху броя на преждевременните смъртни случаи е ниско. 
These were not included in our audit, as their overall effect on levels of premature deaths is low.
Естествените източници на замърсяване на въздуха също не са включени в обхвата на одита. 
The audit scope also excluded natural sources of air pollution.
Одитът не обхвана проектите, финансирани по изследователските програми на ЕС и по мерките за развитие на селските райони, тъй като те нямат отражение върху градските зони. 
The audit did not cover projects funded by EU research programmes, and rural development measures, due to their lack of impact on urban areas.
Беше разгледан периодът от приемането на Директивата за КАВ през 2008 г. до март 2018 г. 
We covered the period from the adoption of the AAQ Directive in 2008 to March 2018.
Сметната палата разгледа разработването на политиката и мониторинга, извършван от Комисията на изпълнението на Директивата за КАВ, като анализира документи, проведе събеседвания със служители и провери базите данни на Комисията и ЕАОС. 
We examined the policy design and Commission’s monitoring of implementation of the AAQ Directive through reviewing documents, interviewing staff and checking databases at the Commission and the EEA.
За да провери как държавите членки изпълняват Директивата и финансираните от ЕС проекти за качество на въздуха, Сметната палата извърши посещения на място, провери документацията по проектите и проведе събеседвания с местните заинтересовани страни (национални и местни отговорни органи, бенефициенти по проектите и други заинтересовани представители на гражданското общество) в шестте избрани града и в столиците на съответните държави членки. 
To examine Member States’ implementation of the Directive and EU-funded air quality projects, we carried out on-the-spot visits, examined project documentation and interviewed local stakeholders (national and local authorities, project beneficiaries, and other civil society stakeholders) in the six selected cities and in the capitals of the respective Member States.
Одитната дейност в Полша беше извършена в сътрудничество с Върховната одитна институция (NIK)21. 
For the audit work in Poland, we cooperated with the Supreme Audit Office (NIK)21.
Сметната палата взе предвид експертните съвети относно Целта на съвместния одит беше да се споделят познания, експертен опит и идеи при изготвянето на програми за одит. 
We also contributed to an international cooperative audit on air quality by EUROSAI. The objective of the cooperation was to share knowledge, expertise and ideas when preparing the audit programmes.
Той включи и обмен на становища и свързана с одита 20 Каре 4 — Избор на шест конкретни случая При подбора на конкретните случаи Сметната палата имаше за цел да постигне широко географско покритие на горещите зони с високо замърсяване. 
It included the exchange of views and audit-related documents. A team composed of auditors representing both institutions participated in the ECA audit mission to Poland. 17 Box 4 – Selection of six case studies In our selection, we aimed for a broad geographical distribution of high pollution hotspots.
Разгледахме и размера на финансирането от ЕС, свързано с качеството на въздуха, което тези държави членки са получили. 
We also considered the amounts of EU air quality funding received by these Member States.
На картата са показани основните замърсители и техните източници в избраните градове, както са установени от държавите членки. 
The map shows the main pollutants and their sources in the selected cities as identified by the Member States.
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ Данните за въздействието върху здравето на замърсяването на въздуха подсказват, че установените от Директивата стандарти не са достатъчно ограничителни 18. 
21 OBSERVATIONS The Directive’s standards are weaker than the evidence on health impacts of air pollution suggests 18.
Стандартите на ЕС за защита на здравето, установени в Директивата за КАВ, са насочени както към краткосрочните, така и към дългосрочните последици за здравето22. 
The EU standards for health protection set out in the AAQ Directive address both short and long-term health impacts22.
Те ограничават броя на случаите, в които концентрациите могат да надхвърлят краткосрочните (дневни и часови) норми, като наред с това изискват средните годишни концентрации да се поддържат под определени стойности. 
They limit the number of times concentrations can exceed short-term (daily and hourly) values; they also require annual averages to be below defined values.
Директивата за КАВ посочва, че „ следва [...] да се поставят подходящи цели за качеството на атмосферния въздух, като се вземат предвид съответните стандарти, насоки и програми на Световната здравна организация“23. 
The AAQ Directive states that “(...) appropriate objectives [should be] set for ambient air quality taking into account relevant World Health Organisation standards, guidelines and programmes”23.
Нормите на ЕС за качеството на атмосферния въздух обаче са много по-малко ограничителни от насоките на СЗО за ФПЧ2,5 и SO2, и по-малко ограничителни за ФПЧ10 (средни годишни концентрации) и за озон. 
However, EU ambient air quality limits are much weaker than the WHO guidelines for PM2.5 and SO2, and weaker for PM10 (annual average) and for ozone.
За ФПЧ10 (средноденонощна норма) и NO2 стандартите на ЕС съответстват на насоките на СЗО и позволяват надхвърляне на праговите стойности в някои случаи. В таблица 1 е показано сравнение на насоките на документация. 
For PM10 (daily value) and NO2, EU standards are aligned with WHO guidelines, and permit some occasions when limits are exceeded. Table 1 provides a comparison of WHO air quality guidelines and EU standards and Box 5 explains the difference between guidelines and standards.
Излагането на замърсен въздух за няколко часа или дни (кратковременна експозиция) причинява остри здравословни симптоми, а излагането в продължение на месеци или години (дългосрочна експозиция) се свързва с хронични здравословни промени. Вж. 
Exposure to air pollution for a few hours or days (short-term exposure) causes acute health symptoms, and exposure over months or years (long-term exposure) is linked to chronic health issues.
21 22 23 Вж. 
18 22 23 See AAQ Directive preamble, paragraph 2.
Директивата за КАВ е първата директива, в която се определят пределно допустими стойности за ФПЧ2,5, но не е първата, която регулира концентрациите на ФПЧ10, NO2, SO2 и O3. 
The AAQ Directive was the first Directive to set limit values for PM2.5, but not the first to regulate concentrations of PM10, NO2, SO2, and O3.
24 25 23 стойности за ФПЧ10, NO2 и SO2 са определени почти преди 20 години27, а целевата стойност за O3 е определена преди повече от 15 години28. 
As it did not introduce any changes to the values set by the Directives that it updated26, the limit values for PM10, NO2 and SO2 are now almost 20 years old27, and the target value of O3 is over 15 years old28.
Законодателите на ЕС са отслабили изискванията на предложението на Комисията от 1997 г., като са определили по-високи пределно допустими стойности или брой пъти, в които те могат да бъдат надхвърлени29. 
The EU legislators weakened the Commission’s proposal of 1997 by setting higher limit values or number of times they might be exceeded29.
В Директивата за КАВ целевата стойност за O3 е по-ниска, отколкото в миналото30. 
The O3 target value in the AAQ Directive is less strict than in the past30.
СЗО счита ФПЧ2,5 за най-вредния замърсител на въздуха31. 
The WHO considers PM2.5 to be the most harmful air pollutant31.
Насоките на СЗО включват и краткосрочна стойност за ФПЧ2,5, но Директивата за КАВ не посочва такава стойност. 
WHO guidelines include a short-term value for PM2.5 but the AAQ Directive does not.
Това означава, че стандартът на ЕС се основава само на средногодишна стойност, a високите и вредни емисии на ФПЧ2,5 от битово отопление през зимата се компенсират от по-ниските нива през лятото (вж. каре 1). 
This means that the EU standard relies only on a yearly average and high and harmful PM2.5 emissions from WHO, “Air quality guidelines – Global update 2005”, p. 7.