natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Проследяването на действията, предприети в резултат на одитните доклади на Сметната палата, е необходим елемент от цикъла на управленска отговорност и помага да бъде насърчено ефективното изпълнение на препоръките от одитните доклади от страна на Комисията. 
Following up the Court’s special reports is a necessary element in the cycle of accountability and helps to encourage the effective implementation of recommendations by the Commission and the Member States.
В настоящия доклад са представени резултатите от извършения от Сметната палата четвърти преглед на изпълнението от страна на Комисията на извадка от 44 препоръки. Тези препоръки се съдържат в осем специални доклада, изготвени от Сметната палата в периода 2009—2012 г. 
The current report presents the results of the Court’s fourth review of the Commission’s follow-up of a sample of 44 recommendations from eight special reports over the period 2009-2012.
Проверката на ЕСП показа, че Комисията е изпълнила изцяло или в повечето отношения 89 % от препоръките на Сметната палата, 8 % в някои отношения, а 3 % не са били изпълнени. 
Our review showed that the Commission implemented 89 % of our recommendations in full or in most respects, 8 % in some respects, while 3 % were not implemented.
BG 2016 Специален доклад No 03 Борба с еутрофикацията в Балтийско море: необходими са допълнителни и по-ефективни действия ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА 
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed EUROPEAN COURT OF AUDITORS
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2016 г. Print ISBN 978-92-872-4367-6 PDF ISBN 978-92-872-4428-4 EPUB ISBN 978-92-872-4408-6 ISSN 1831-0974 ISSN 1977-5814 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/49892 doi:10.2865/698783 doi:10.2865/0336 QJ-AB-16-005-BG-C QJ-AB-16-005-BG-N QJ-AB-16-005-BG-E © Европейски съюз, 2016 г. 
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4384-3 PDF ISBN 978-92-872-4406-2 EPUB ISBN 978-92-872-4368-3 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/30254 doi:10.2865/098206 doi:10.2865/9931 QJ-AB-16-005-EN-C QJ-AB-16-005-EN-N QJ-AB-16-005-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
BG 2016 Специален доклад No 03 Борба с еутрофикацията в Балтийско море: необходими са допълнителни и по-ефективни действия (съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС) 
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. Този състав е специализиран в одита на разходите, свързани със структурните политики, транспорта и енергетиката. 
This performance audit was produced by Audit Chamber II — headed by ECA Member Henri Grethen — which specialises in structural policies, transport and energy spending areas.
Одитът беше ръководен от члена на ЕСП Ville Itälä със съдействието на Turo Hentilä, ръководител на неговия кабинет, и Outi Grönlund, аташе в кабинета; Alain Vansilliette, главен ръководител, Maria del Carmen Jimenez, ръководител на одитната задача, и Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick и Vivi Niemenmaa, одитори. 
The audit was led by ECA Member Ville Itälä, supported by the Head of his Private Office, Turo Hentilä and Outi Grönlund, Attaché; Alain Vansilliette, Principal Manager; Maria del Carmen Jimenez, Head of Task; and Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick and Vivi Niemenmaa, auditors.
От ляво надясно: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d. 
From left to right: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d.
C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega, J.-F. Hynderick. 
C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega and J.-F. Hynderick.
Речник на термините 05 и съкращенията Воден обект: Отделен и значим елемент на повърхностните води. 
Glossary and 05 abbreviations Body of water: A discrete and significant element of surface water.
Тук се включват езера, резервоари, потоци, реки, канали, преходни водни обекти и разширения на крайбрежни води. 
This includes lakes, reservoirs, streams, rivers, canals, transitional bodies of water and stretches of coastal water.
Принцип „замърсителят плаща“: Принцип, определен в Договора за функционирането на Европейския съюз (член 191, параграф 2). 
Polluter pays principle: A principle set out in the Treaty on the Functioning of the European Union (Article 191.2).
По отношение на отпадъчните води този принцип гласи, че отговарящите за заустването на отпадъчни води следва да заплатят за причиненото замърсяване (например домакинствата заплащат такса за услугата по пречистване на отпадъчните води; пречиствателните станции за отпадъчни води заплащат такса за причиненото замърсяване). 
With regard to waste water, this principle dictates that dischargers of waste water should pay for the pollution caused (for example, households should pay for waste water treatment services at the waste water price; waste water treatment plants pay a pollution charge).
Програма от мерки: Част от плана за управление на речните басейни, която показва мерките, които са необходими за възстановяване на водните обекти до добро състояние, предвид характеристиките на района на речния басейн. 
Programme of measures: The part of the river basin management plan which indicates the measures that are necessary for water bodies to be restored to a good status, considering the characteristics of the river basin district.
Подобни програми от мерки трябва да се изготвят за възстановяване на качеството на морските води. 
Similar programmes of measures have to be prepared to restore the quality of marine waters.
Речен басейн: Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през поредица от потоци, реки и, евентуално, езера в морето през едно речно устие, естуар или делта. 
River basin: The area of land from which all surface run-off flows through a sequence of streams, rivers and, possibly, lakes into the sea at a single river mouth, estuary or delta.
Тази област е частта от речния басейн на територията на конкретна държава членка. 
The district is the part of the river basin within a specific Member State.
Състояние на водите: Това е общият израз на състоянието на даден вътрешнотериториален повърхностен воден обект, определено от екологичното му и химичното му състояние. 
Water status: Is the general expression of the status of a body of inland surface water, as determined by its ecological and its chemical status.
За морските води състоянието на водите съответства на екологичното състояние, което се основава на различни критерии от това на състоянието на вътрешнотериториалните повърхностни води. 
For marine water, the water status corresponds to the environmental status, which is based on other criteria than the status of inland surface water.
Кратко изложение 06 IОсем държави — членки на ЕС, граничат с Балтийско море (Дания, Естония, Финландия, Германия, Латвия, Литва, Полша и Швеция), както и Русия. 
Executive 06 summary IThe Baltic Sea is bordered by eight EU Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland and Sweden) and Russia.
Балтийско море е едно от най-замърсените морета в света. 
The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas.
Борбата с еутрофикацията е значително предизвикателство. 
Combating eutrophication is seen to pose a significant challenge.
Рамковата директива за морска стратегия от 2008 г. има за цел постигане на добро екологично състояние на морските води на ЕС до 2020 г. 
The 2008 marine strategy framework directive aims to achieve a good environmental status of the EU’s marine waters by 2020.
Според тази директива държавите членки следва да си сътрудничат на ниво региони и подрегиони, за да постигнат целите на директивата, като използват например, когато е практически възможно и подходящо, структурите, които вече съществуват в рамките на регионалните морски конвенции. 
Under that directive, Member States have to cooperate within regions and sub-regions to achieve the objectives of the directive, using for instance, where practical and appropriate, the structures already in place under the regional sea conventions.
За Балтийско море съответната конвенция е Хелзинкската конвенция (управлявана от Хелзинкската комисия (Helcom) и нейният План за действие за Балтийско море, който изисква намаляване на притока на хранителни вещества от държавите, които са я подписали. 
For the Baltic Sea, the relevant convention is the Helsinki Convention (governed by the Helsinki Commission (Helcom)) and its Baltic Sea action plan, which requires the reduction of nutrient loads from the signatory countries.
II През 2009 г. Европейският съвет прие макрорегионална стратегия — Стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море, която по-специално има за цел да стимулира опазването на околната среда, включително намаляването на притока на хранителни вещества, посредством насърчаване на засиленото сътрудничество между съседните държави и намирането на новаторски решения. 
II In 2009, the European Council adopted a macro-regional strategy, namely the European Union strategy for the Baltic Sea region, aiming, in particular, to foster environmental protection, including the reduction of nutrient loads, by promoting increased cooperation between neighbouring countries and innovative solutions.
III Основните източници на приток на хранителни вещества, които причиняват еутрофикация, са земеделието и градските отпадъчни води. 
III The main sources of nutrient loads causing eutrophication are agriculture and urban waste water.
В периода 2007 –2013 г. приносът на ЕС за проекти в областта на събирането и пречистването на отпадъчните води в петте държави членки, граничещи с Балтийско море и ползващи помощ от ЕС в тази област, е 4,6 млрд. евро. 
In the 2007-2013 period, the EU contribution to waste water collection and treatment projects in the five Member States bordering the Baltic Sea benefiting from EU support in this field was 4.6 billion euro.
Мерките за развитие на селските райони, включително за опазването на водите, възлизат на 9,9 млрд. евро за всичките осем крайбрежни на Балтийско море държави членки. 
Rural development measures, including water protection, to all eight Baltic Sea coastal Member States amounted to 9.9 billion euro.
IV Одитът на Сметната палата потърси отговор на въпроса дали действията на ЕС са били ефективни при подпомагането на държавите членки да намалят притока на хранителни вещества в Балтийско море. 
IV The Court’s audit answers the question whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea.
Общото заключение е, че тези действия са довели до ограничен напредък към намаляване на замърсяването с хранителни вещества в Балтийско море. 
The overall conclusion is that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea.
VПлановете на държавите членки за постигане на целта на Helcom за намаляване на хранителните вещества се основават на плановете им за управление на речните басейни, изготвени въз основа на Рамковата директива за водите. 
VThe Member States’ plans for achieving Helcom nutrient reductions are based on their river basin management plans prepared on the basis of the water framework directive.
Тези планове не са достатъчно амбициозни, тъй като са насочени към „основните мерки“ за прилагане на директивите на ЕС във връзка с конкретните дейности, причиняващи замърсяване с хранителни вещества, главно градските отпадъчни води и селското стопанство. 
These plans lack ambition as they focus on ‘basic measures’ for implementing EU directives in relation to the specific activities causing nutrient pollution, mainly urban waste water and agriculture.
По-малко внимание се обръща на мерките за контрол на дифузни източници на хранителни вещества и на „допълнителните мерки“, както са определени в Директивата за водите. 
Less focus is put on measures for the control of diffuse sources of nutrients and on ‘supplementary measures’ as set out in the water framework directive.
Мерките са създадени въз основа на недостатъчна информация. 
Measures are established on the basis of insufficient information.
Липсват им също така цели и подходящи показатели за оценка на постиженията по отношение на намаляването на притока на хранителни вещества във водите. 
They also lack targets and appropriate indicators for the assessment of achievements made in reducing nutrient loads into waters.
Кратко изложение 07 VI Действията за намаляване на притока на хранителни вещества от градски агломерации са довели до намаляването на хранителните вещества. 
Executive summary 07 VI Actions to reduce nutrient loads from urban agglomerations have led to a reduction of nutrients.
Няколко агломерации пречистват градските отпадъчни води до по-високи стандарти от предвидените в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води. 
Several agglomerations treat the urban waste water to higher standards than those laid down in the urban waste water treatment directive.
Въпреки значителното финансиране от ЕС обаче прилагането на директивата е забавено в държавите членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г. 
However, despite significant EU funding, the implementation of the directive is delayed in the Member States which joined the EU in 2004.
Освен това не всички държави членки от Балтийския регион, от които се изисква до 2012 г. да постигнат съответствие с директивата, я спазват. 
In addition, not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so.
Проследяването от страна на Комисията на прилагането на директивата в държавите членки не е навременно. 
The Commission’s follow-up of Member State implementation of the directive has not been timely.
В Русия и Беларус действията на ЕС по отношение на градските отпадъчни води са потенциално ефективни от гледна точка на разходите, но са твърде ограничени по обхват в сравнение с необходимото, а изпълнението на проектите отнема много време. 
In Russia and Belarus, EU actions regarding urban waste water are potentially cost efficient, but are very limited in scope compared to what is needed and projects implementation takes a long time.
VII Прилагането на Директивата за нитратите от държавите членки от Балтийския регион не е изцяло ефективно. 
VII The implementation of the nitrates directive by Baltic Sea Member States is not fully effective.
Съответните райони на действие не са добре определени и изискванията, въведени от държавите членки в техните програми за действие, не са достатъчно строги. 
Relevant areas are not properly defined and the requirements set by Member States in their action programmes are not strict enough.
По отношение на изискванията за наторяване механизмът за кръстосано спазване има недостатъчен възпиращ ефект, тъй като равнището на неспазване остава високо. 
Regarding nutrient fertilisation requirements, the deterrent effect of the cross-compliance mechanism is insufficient, as the level of non-compliance remains high.
Въпреки че всички планове за управление на речните басейни включват допълнителни мерки, имащи за цел справяне с притока на хранителни вещества от селското стопанство, те не са достатъчно насочени към районите, за които е установено, че се нуждаят от такива мерки. 
Even though all river basin mangement plans include supplementary measures intended to tackle nutrient loads from agriculture, they have been insufficiently targeted at areas identified as needing them.
Освен това никоя държава членка не е използвала предоставената от регламентите на ЕС възможност да направи някои от тези мерки задължителни за стопанствата, разположени в тези райони. 
In addition, no Member State has used the option under EU regulations of making some of those measures compulsory for farms located in these areas.
VIII Стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море повишава политическото значение на екологичното състояние на Балтийско море и на регионалното сътрудничество, но към момента е трудно да се оцени нейната добавена стойност за намаляване на освобождаването на хранителни вещества. 
VIII The European Union strategy for the Baltic Sea region is raising the political importance of the Baltic Sea’s environmental status and of regional cooperation, but, to date, its added value for nutrient input reduction is difficult to assess.
IX Сметната палата отправя редица препоръки за подобряване на ефективността на действията за борба с еутрофикацията в Балтийско море. 
IX We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea.
Въведение 08 Балтийско море и еутрофикацията 01 Балтийско море е едно от най-замърсените морета в света и еутрофикацията се счита за най-голямото му предизвикателство1. 
Introduction 08 Baltic Sea and eutrophication 01 The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas and eutrophication is seen as its greatest challenge1.
Девет държави граничат с Балтийско море: осем държави — членки на ЕС (Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция), и Русия. 
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia.
Беларус е друга голяма държава в рамките на водосборния басейн на Балтийско море. 
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area.
02 Еутрофикацията е процес, който възниква, когато във водните обекти навлиза излишък от хранителни вещества основно в резултат на човешка дейност, главно азот и фосфор. 
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water.
Високите концентрации на хранителни вещества водят до интен-зивен, потенциално токсичен цъфтеж на водорасли (вж. снимка 1). 
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1).
1 Европейска агенция за околната среда, „Хранителни вещества в преходните, крайбрежните и морските води (CSI 021)“. 
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’.
Оценка, публикувана през март 2013 г. 
Assessment published March 2013.
Снимка 1 — Еутрофни морски води Източник: Helcom, снимка: Samuli Korpinen. 
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen.
Въведение 09 03 Еутрофикацията може в значителна степен да намали полезността на морето посредством намаляване на биологичното разнообразие, влошаване на изгле-да на крайбрежието и изчерпване на рибните запаси. 
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks.
Най-засегнатите морски подбасейни са Финския залив, Рижския залив и централната най-дълбока зона на Балтийско море, наречена същинско Балтийско море (вж. фигура 1). 
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1).
Еутрофикация в Балтийско море Фигура 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Източник: Helcom. „Какво е състоянието на еутрофикация на Балтийско море в периода 2003 – 2007 г.?“ Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther и Norkko Alt (2010 г.). 
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom. ‘What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?’ Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010).
Belarus Въведение 10 04 Главните източници на хранителни вещества в морето са пренасяните по вода вещества, идващи от вътрешната територия чрез реките и преките зауствания от крайбрежието. 
Belarus Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast.
В пренасяните по вода вещества се съдържат 78 % от общото количество азот и 95 % от общото количество фосфор, влизащи в Балтийско море2. 
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2.
Двата най-значителни източника на пренасяни по вода хранителни вещества са: дифузни източници, основно селското стопанство (45 % от общото количество азот и 45 % от общото количество фосфор), и точкови източници, основно градски отпадъчни води (12 % от общото количество азот и 20 % от общото количество фосфор)3. 
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3.
05 Изменението на климата добавя две нови предизвикателства. 
05 Climate change adds two further challenges.
На първо място, прогнозира се, че по-кратките и по-влажни зими ще доведат до по-малко сняг и ледена покривка и така до по-голямо оттичане от водосборните басейни на реките. 
Firstly it is predicted that shorter and wetter winters will lead to less snow and ice cover and thus to greater run-off from rivers’ catchment areas.
Това ще доведе до все по-високи количества хранителни вещества, навлизащи в морето, което ще задълбочи еутрофикацията4. 
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4.
На второ място, повишените температури на морската вода ще създадат по-добри условия за увеличаване на цъфтежа на водорасли, както и до по-продължителен период на растеж. 
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period.
Правни инструменти на ЕС, които засягат замърсяването на водите с хранителни вещества 06 Качеството на морските води на ЕС се урежда с Рамковата директива за морска стратегия от 2008 г.5, чиято цел е да гарантира, че морските води на ЕС ще достигнат добро екологично състояние до 2020 г. 
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020.
Директивата все още е в ранен етап на прилагане: до октомври 2012 г. държавите членки е следвало да докладват на Комисията своето определение за добро екологично състояние на морските води, основано на показателите, предложени с директивата (като един от тях е еутрофикацията), първоначална оценка на състоянието на техните морски води, както и своите цели във връзка с опазването на околната среда и свързаните с тях показатели. 
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators.
07 Изпълнението на директивата е задължение на държавите членки. 
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States.
До края на 2015 г. те е трябвало да изготвят програма от мерки за постигане на добро екологично състояние. 
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status.
Тези програми трябва да се изпратят на Комисията до март 2016 г. 
These programmes must be sent to the Commission by March 2016.