natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Обсъдихме ПМД с представители на няколко организации, чиито виждания са от значение за настоящия одит (в т.ч. Европейската централна банка (ЕЦБ), МВФ, ОИСР, Световната банка, Европейския парламент, и в Германия - Федералното министерство на икономиката и енергетиката и Федералното министерство на финансите). 
We discussed the MIP with representatives of several organisations whose views were relevant to the audit (including the European Central Bank (ECB), the IMF, the OECD, the World Bank, the European Parliament and, in Germany, the Federal Ministry of Economic Affairs and Energy and the Federal Ministry of Finance).
Също така организирахме консултативна комисия и потърсихме становище от независими експерти. 
We also organised an advisory panel and sought for independent experts’ advice.
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ В някои държави членки са установени дисбаланси, продължаващи няколко години, а корективните политики не се изпълняват в достатъчна степен 27. 
OBSERVATIONS Member States are identified as having imbalances over several years, and corrective policies are under‐implemented 27.
В този раздел се разглеждат промените в броя на държавите членки, в които са били установени дисбаланси след въвеждането на ПМД. 
This section looks at the evolution of the number of Member States in which imbalances have been identified since the introduction of the MIP.
След това в него е представена степента на изпълнение на СП по ПМД според оценката на Комисията, и са разгледани причините за това. 
Then it shows the degree of implementation of MIP‐CSRs as assessed by the Commission and considers the underlying reasons.
Държавите членки обикновено остават в дисбаланс за няколко години 28. 
Member States generally remain in imbalance for several years 28.
Броят на държавите членки, в които чрез ПМД са установени макроикономически дисбаланси, трайно нарастна в периода 2012 г.—2015 г. (от 12 на 16). 
The number of Member States identified through the MIP as having macroeconomic imbalances rose steadily between 2012 and 2015 (from 12 to 16).
Въпреки това ЕСП признава, че този брой се е увеличил също и поради излизането на няколко държави от програми за икономически корекции и поради присъединяването на Хърватия към ЕС. 
Nevertheless, we acknowledge that this number has also increased due to the exit of several countries from economic adjustment programmes and the accession of Croatia to the EU.
Неотдавна настъпи обрат в цялостната тенденция, което вероятно отразява цикличното възстановяване на икономиките в ЕС. 
More recently, the overall trend has reversed, possibly reflecting the cyclical recovery of EU economies.
Броят на държавите членки с прекомерни дисбаланси обаче не е намалял (вж. фигура 2 и приложение VIII). 
However, the number of Member States with excessive imbalances has not fallen (see Figure 2 and Annex VIII).
Фигура 2 — Брой държави членки с дисбаланси 19 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2012 г. 
Figure 2 – Number of Member States with imbalances Source: ECA.
Фигура 3 показва, че класифицирането на отделните държави членки като цяло е останало без изменение от една година към следващата. 
Figure 3 shows that the classification of individual Member States has generally remained the same from one year to the next.
Подобренията са били относително редки. 
Improvements have been relatively rare.
През първите пет години на ПМД (2012—2016 г.), в държави членки, чийто кумулативен общ брой е 67, бяха установени дисбаланси (51) или прекомерни дисбаланси (16). 
During the first five years of the MIP (2012 to 2016), a cumulative total of 67 Member States were identified as having imbalances (51) or excessive imbalances (16).
При 39 от 51 случая на дисбаланси няма промяна през следващата година, в пет държави членки те са влошени до степен „прекомерни дисбаланси“, а седем държави членки са успели да коригират своите дисбаланси. 
In 39 of the 51 cases showing imbalances there was no change the following year, while five Member States were escalated to “excessive imbalances” and seven managed to correct their imbalances.
От 16-те държави членки с прекомерни дисбаланси само две са успели да излязат от категорията през следващата година. 
Of the 16 Member States with excessive imbalances, only two managed to exit the category the following year.
Това може да бъде илюстрирано и чрез преглед на 12 държави членки, за които бяха установени дисбаланси през 2012 г. - първата година на ПМД. 
This inertia can also be illustrated by looking at the 12 Member States for which imbalances were identified in 2012, the first year of the MIP.
след това шест от 12-те държави са развили „прекомерни дисбаланси“ (България, Кипър, Франция, Италия, Словения и Испания). 
Six of the 12 have since drifted at some point into ‘excessive imbalances’ (Bulgaria, Cyprus, France, Italy, Slovenia and Spain).
Само две от тези шест държави са успели да се върнат към „редовен“ дисбаланс (Словения и Испания), а другите четири все още са в категорията „прекомерен“ дисбаланс (четири последователни години за Италия, три години за Франция и България, две години за Кипър12). 
Only two of those six have managed to return to a ‘regular’ imbalance (Slovenia and 19 Spain), leaving the other four still in the ‘excessive’ category (four years in succession for Italy, three years for France and Bulgaria, two years for Cyprus12).
Никоя държава членка с „прекомерни“ дисбаланси никога не е била в състояние да постигне подобрение до категория „без дисбаланси“. 
No Member State with ‘excessive’ imbalances has ever been able to improve to the ‘no imbalance’ category.
В приложение VIII се проследява подробно класификацията на всяка държава членка от 2012 г. насам. 
Annex VIII traces in full the classification of each Member State since 2012.
Въпреки честия и интензивен мониторинг, изпълнението на СП по ПМД от държавите членки е слабо Добър стандарт за мониторинг на Комисията 31. 
Despite frequent and intensive monitoring, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low A good standard of Commission monitoring 31.
Регламентът за ПМД13 изисква Комисията да извършва мониторинг на изпълнението на СП по ПМД, наред с другото, чрез събиране на информация в държавите членки и поддържане на постоянен диалог с органите и социалните партньори. 
The MIP Regulation13 requires the Commission to monitor the implementation of MIP‐ CSRs by, among other things, gathering information in Member States and maintaining a permanent dialogue with the authorities and the social partners.
Сметната палата установи, че в хода на чести информационни посещения в държавите членки Комисията е провела пълноценен и открит диалог с достатъчно широк кръг от заинтересовани страни на национално равнище. 
We found that, in the course of frequent information visits to Member States, the Commission held full and frank dialogue with a sufficiently wide range of stakeholders at national level.
През 2013 г. Комисията е въвела „специфичен мониторинг“ за държавите членки с прекомерни дисбаланси. 
In 2013, the Commission introduced ‘specific monitoring’ for Member States with excessive imbalances.
Обхватът му е бил разширен през 2014 г. и в него са включени избрани държави членки от еврозоната с дисбаланси, които имат системно значение, а през 2016 г. - всички държави членки с дисбаланси. 
This was extended in 2014 to selected euro‐area Member States with imbalances of systemic relevance and, in 2016, to all Member States with imbalances.
Специфичният мониторинг понастоящем се състои от годишно информационно посещение на всяка държава членка, следвано от публикуването на доклад за постигнатия напредък. 
Specific monitoring currently consists of an annual information visit to each Member State followed by the publication of a progress report.
Въпреки това изпълнението на СП по ПМД от държавите членки е слабо 33. 
However, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low 33.
Комисията оценява степента на изпълнение на СП като използва качествено класиране (вж. приложение V). 
The Commission assesses the degree of CSR implementation using a qualitative ranking (see Annex V).
През 2017 г. Европейският парламент използва тези оценки, за да оцени цялостното изпълнение на СП по ПМД за периода 2012—2016 г.14 Във фигура 4 са обобщени тези оценки. 
In 2017, the European Parliament drew on these assessments to evaluate the overall implementation of MIP‐CSRs for the 2012‐2016 period14.
Сметната палата заключава, че изпълнението на СП по ПМД е трайно слабо от 2012 г. насам, тъй като делът на изпълнените изцяло или в значителна степен СП е изключително малък15. 
evaluation. We conclude that the implementation of MIP‐CSRs has been persistently weak since 2012 as the share of fully or substantially implemented MIP‐CSRs is extremely low15.
2016 г. 22 5% 5% 5% 7% 2% 17% 78% 43% 47% 44% 40% 46% 58% 52% 51% Изцяло коригирани или съществен напредък Известен напредък Ограничен напредък или липса на напредък Източник: ЕСПвъзоснованаоценкинаЕвропейскияпарламент(Отделзаподкрепана икономическото управление (EGOV) и на Европейската комисия. 
Figure 4 – Implementation of MIP‐CSRs issued from 2012 to 2016 Source: ECA based on European Parliament (Economic Governance Support Unit (EGOV)) and European Commission assessments.
Бяха установени някои слабости, засягащи изпълнението на СП по ПМД 34. 
Several weaknesses affecting the implementation of MIP‐CSRs 34.
Следните слабости в процеса на управление на ПМД са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на СП по ПМД: i) Липса на систематична връзка между СП по ПМД и дисбалансите; ii) Липса на оценка на въздействието на СП по ПМД 14 15 Задълбочен анализ на прилагането на процедурата при макроикономически дисбаланси — актуално състояние (юни 2017 г.) — PE 497.739. 
The following weaknesses in the management of the MIP process have adversely affected the implementation of MIP‐CSRs: (i) no systematic link between MIP‐CSRs and imbalances; (ii) no systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances; (iii) inconsistency of recommendations for the euro area as a whole with MIP‐CSRs; (iv) a very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs.
Комисията определя категорията „известен напредък“ в класирането въз основа на оценката на изпълнението на СП по следния начин: „Държавата членка е обявила или приела мерки за изпълнение на СП. 
The Commission’s 15 21 The Commission defines the category “some progress” in the ranking for the assessment of the implementation of CSRs as “the Member State has announced or adopted measures to address the CSR.
Тези мерки са обещаващи, но не всички от тях са вече изпълнени и не във всички случаи изпълнението им е сигурно.“ Не може винаги да се приема с разумна вероятност, че това ниво на изпълнение намалява дисбалансите. 
These measures are promising, but not all of them have yet been implemented and implementation is not certain in all cases.” This level of implementation cannot always be seen as reducing imbalances with a reasonable probability.
В насоките на Комисията се заявява, че задълбочените прегледи следва да предоставят аналитична основа за формулиране на препоръки16, но на практика връзката често не е очевидна17. 
own guidance states that IDRs should provide the analytical basis for formulating recommendations16, but in practice, the link is not often obvious17.
Проучването на Сметната палата сред членовете на КИП потвърди това впечатление — на въпроса „Ясно ли е кои СП са свързани с ПМД?“ само една четвърт от членовете на КИП са отговорили „винаги е ясно“ (виж фигура ж в приложение VI). 
Our EPC survey confirmed this impression: when asked, “Is it clear which CSRs relate to the MIP?” only a quarter of EPC members answered “always clear” (see Figure g in Annex VI).
Връзката става още по-неясна през последните години поради опростяването на СП по ПМД (вж. точки 40—42) и на ЗП (вж. точки 67—73). 
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73).
На първо място, връзката често не е очевидна или е много слаба. 
Firstly, the link is not often obvious or is very weak.
Това се дължи на факта, че Комисията не формулира своите предложения за СП с оглед на премахване на специфични дисбаланси, както се изисква в член 6, параграф 1 от Регламента за ПМД. 
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation.
Вместо това, структурните реформи се обсъждат с държавите членки в контекста на стратегията „Европа 2020“, преди да бъдат включени в предложенията на Комисията, и могат да бъдат категоризирани като свързани с ПМД, дори и връзката им с дисбалансите да е съвсем слаба. 
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances.
Освен това, в анализа на четирите избрани държави членки Сметната палата установи много СП, които са били погрешно категоризирани като свързани с ПМД, тъй като нито една от препоръчаните мерки не е била свързана с дисбаланси, установени при ЗП. 
Moreover, in our analysis of the four selected Member States we found many CSRs that were wrongly labelled as MIP‐relevant, since none of the recommended measures addressed imbalances identified in the IDR.
Вж. каре 1 за примери. 
See Box 1 for examples.
24 Каре 1 — Примери за липсващо звено между СП по ПМД и ЗП • СП No 3/2016 към Франция е свързана с теми (реформи в областта на стажовете, професионалното обучение и обезщетенията за безработица), които не се отнасят до ПМД: не са разгледани в раздела ЗП от доклада за страната, не са споменати в матрицата за оценка по ПМД (вж. точка 68), нито са споменати в обобщаващото кратко изложение на доклада за страната като предизвикателство пред политиката, свързано със ЗП. 
22 Box 1 – Examples of a missing link between MIP‐CSRs and IDRs • CSR No 3/2016 to France addressed topics (apprenticeship, vocational training and unemployment benefit reforms) that were not MIP‐relevant: not dealt with in the IDR section of the country report, nor mentioned in the MIP assessment matrix (see paragraph 68), nor raised as a policy challenge related to the IDR in the executive summary of the country report.
По подобен начин въпросите, повдигнати в СП No 5/2015 и СП No 5/2016 (реформата на френската данъчна система), не са разгледани в раздела ЗП от доклада за страната. • СП No 2/2013 към Словения е свързана с теми (устойчивост в дългосрочен план на пенсионната система; здравеопазване), които не са споменати в ЗП. • СП No 1/2016 към България е свързана с теми (цели на Пакта за стабилност и растеж; мерки за подобряване на събираемостта на данъчните приходи и намаляване на неформалната икономика), които не са разгледани в раздела ЗП от доклада за страната и не са включени в матрицата за оценка по ПМД или отбелязани в обобщаващото кратко изложение. 
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary.
Темите, повдигнати в СП No 1/2015 (цели на ПСР; събираемост на данъчните приходи; сивата икономика; разходната ефективност на здравната система), са разгледани в раздела „Други структурни въпроси“ от доклада за страната, и поради това нямат връзка със ЗП. • СП No 9/2013 към Испания е свързана с теми (реформа на публичната администрация; ефикасност на съдебната система), които не са разгледани в раздела ЗП. 
The topics raised in CSR No 1/2015 (SGP targets; tax collection; the shadow economy; cost‐effectiveness of the healthcare system) were discussed in the ‘Other structural issues’ section of the country report and were therefore unconnected with the IDR. • CSR No 9/2013 to Spain addressed topics (public administration reform; efficiency of the judiciary) not dealt with in the IDR.
СП No 2/2015 е свързана с реформите на спестовна банка, тема, която не е била спомената в доклада за страната. 
CSR No 2/2015 concerned savings bank reforms, an issue to which there was no reference anywhere in the country report.
В таблица 1 се посочва до каква степен СП са класифицирани като свързани с ПМД. 
Table 1 indicates the extent to which CSRs are labelled as MIP‐relevant.
През 2016 г. над 80 % от СП, отправени към държавите членки, засегнати от дисбаланси, и всички СП, отправени към държавите членки с прекомерни дисбаланси, са категоризирани като свързани с ПМД. 
In 2016, over 80 % of CSRs addressed to Member States affected by imbalances, and all CSRs addressed to Member States with excessive imbalances, were labelled MIP‐relevant.
Това свръхкласифициране на СП като свързани с ПМД, е отслабило ефективността и надеждността на ПМД. 
This over‐labelling of CSRs as MIP‐relevant has weakened the effectiveness and credibility of the MIP.
потвърдено от много от заинтересованите страни, с които Сметната палата се срещна по време на информационните посещения. 
This was corroborated by many of the stakeholders we met during information visits.
Таблица 1 — Дял на СП, класифицирани като свързани с ПМД, от всички СП към държави членки с макроикономически дисбаланси, 2012—2016 г. 
Table 1 – Share of CSRs labelled MIP‐relevant among all CSRs for Member States with macroeconomic imbalances, 2012‐2016 Source: ECA.
Опростяването на свързания със СП процес датира от 2015 г., след като държавите членки изразяват своето мнение, че прекомерният брой и дължината на текста на СП са понижили чувството им на ангажираност и ефективността на изпълнението. 
Streamlining of the CSR process dates back to 2015, after Member States commented that the excessive number and length of CSRs had detracted from their sense of ownership and the effectiveness of implementation.
Оттогава насам Комисията е намалила годишния брой СП по ПМД. 
The Commission has since reduced the annual number of MIP‐CSRs.
Тя също така е намалила средната дължина на текста с около 50 % (вж. фигура 5). 
It has also reduced their average length by around 50 % (see Figure 5).
Опростяването беше оценено положително като цяло от членовете на КИП (вж. фигура к в приложение VI) и от много от заинтересованите страни, с които се срещнахме по време на информационните посещения. 
The streamlining was generally viewed positively by EPC members (see Figure k in Annex VI) and by many of the stakeholders we met during information visits.
Въпреки това, сега, когато СП по ПМД са по-кратки и формулирани по-общо, те не се отнасят конкретно до дисбалансите, установени при ЗП. 
However, now that MIP‐CSRs are shorter and worded in more general terms, they do not specifically address the imbalances identified in an IDR.
Техният общ характер също така затруднява оценката до каква степен са изпълнени, както и до каква степен може да са допринесли за премахване на дисбалансите. 
Their general nature also makes it more difficult to assess how well they have been implemented and how much they may have contributed to eliminating imbalances.
В каре 2 е илюстрирано въздействието на опростяването на избрани СП по ПМД за Франция и Испания. 
Box 2 illustrates the impact of streamlining on selected MIP‐CSRs for France and Spain.
Фигура 5 — Брой СП по ПМД и брой думи в текста на СП по ПМД, 2012—2016 г. 
Figure 5 – Number of MIP‐CSRs and number of words per MIP‐CSR, 2012‐2016 Source: ECA. 24
Каре 2 — Въздействие на опростяването на СП по ПМД за Франция и Испания Опростяването е довело до намаляване на броя и дължината на текста на СП по ПМД. 
25 Box 2 – The impact of streamlining on MIP‐CSRs for France and Spain Streamlining has led to a reduction in the number and length of MIP‐CSRs.
След като е съкратена тяхната дължина, СП по ПМД сега предоставят също така по-малко подробни насоки за политиката. 
Having been reduced in length, MIP‐CSRs now also provide less detailed policy guidance.
Друг проблем е, че обсъждането на варианти на политиката за справяне с дисбалансите (раздел „Предизвикателства пред политиките“) постепенно изчезва от ЗП, тъй като този документ беше обединен с доклада за страната. 
A further issue is that the discussion of policy options for tackling imbalances (the ‘Policy challenges’ section) has progressively disappeared from the IDR since this document was merged with the country report.
В комбинация с опростяването на СП по ПМД това значително затруднява читателя да разбере мотивите зад препоръките. 
Combined with the streamlining of MIP‐CSRs, this has made it much more difficult for the reader to understand the rationale behind recommendations.
В таблица 2 е направено сравнение на връзката между ЗП и СП No 3 по ПМД за България през 2014 г. и 2015 г., т.е. преди и след процеса на опростяване. 
Table 2 compares the link between the IDR and the MIP‐CSR No 3 for Bulgaria in 2014 and 2015, i.e. before and after streamlining.
И на последно място, липсата на връзка или обосновка между ЗП и СП по ПМД от 2016 г. нататък не е в съответствие с това, което Комисията заявява в своето съобщение до Европейския парламент, Съвета и Европейската централна банка от октомври 2015 г. 
Finally, the lack of a link or justification between IDRs and MIP‐CSRs from 2016 onwards is not consistent with what the Commission declared in its communication to the European Parliament, the Council and the European Central Bank of October 2015. To improve 26
За да повиши прозрачността и последващите действия в рамките на ПМД, Комисията посочва тогава, че ще „[...] представя също изрична обосновка за взетите решения, включително по отношение на специфичните за всяка държава препоръки, свързани с процедурата при макроикономически дисбаланси [...]“ и „[...] ще обясни по-добре връзката между естеството на дисбалансите и начина, по който те са третирани в специфичните за всяка държава препоръки“18. 
transparency and follow‐up within the MIP, the Commission stated at that time that it would “[...] also present explicit justification of decisions taken, including regarding country‐specific recommendations linked to the Macroeconomic Imbalances Procedure [...]” and “[...] better explain the link between the nature of imbalances and how they are addressed in the country‐specific recommendations”18.
Липсва систематична оценка на въздействието на СП по ПМД върху дисбалансите 44. 
No systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances 44.
Обикновено Комисията не предоставя предварителни или последващи оценки на икономическото въздействие на СП по ПМД върху дисбалансите. 
The Commission does not generally provide ex‐ante or ex‐post estimates of the economic impact of MIP‐CSRs on imbalances.
Това е разбираемо само в случаите, когато съществуват присъщи трудности при надеждното количествено измерване на част от въздействието, поради естеството на препоръчителните мерки на политиките (напр. анализ на качеството на активите или тестове за устойчивост за банковия сектор, подобрена координация и ефективност на обществените услуги), или поради факта, че всяко въздействие ще бъде дългосрочно (образователна реформа и реформа на пазара на труда). 
This is understandable only in cases where there are inherent difficulties in credibly quantifying some of the impacts due to the nature of the recommended policy measures (e.g. AQR or stress tests for the banking sector, improved coordination and efficiency of public services), or the fact that any impact will be long‐term (educational and labour market reforms). 45.
18 COM(2015) 600 окончателен от 21 октомври 2015 г., Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейската централна банка — Стъпки към завършването на икономическия и паричния съюз“, стр. 
Estimating the 18 19 20 21 COM(2015) 600 final of 21 October 2015 ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Central Bank on steps towards Completing Economic and Monetary Union’, p.