natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5 6 ЧАСТЕН СЕКТОР ПУБЛИЧЕН СЕКТОР 17 а) по-ранно завършване на планирана програма за капиталови инвестиции, тъй като ПЧП могат да предоставят значително допълнително финансиране към традиционните бюджетни пакети; б) възможност за по-висока ефективност при изпълнението на проекта чрез по-бързо завършване на отделните проекти; в) възможност за поделяне на рисковете с партньора от частния сектор и оптимизиране на разходите през целия жизнен цикъл на проекта; г) възможност за по-добра поддръжка и ниво на обслужване, отколкото при традиционните проекти, с възприемане на подход на жизнения цикъл; д) възможност за съчетаване на експертен опит от публичния и от частния сектор по най-ефективен начин за извършване на задълбочена оценка на проекта и за постигане на оптимален проектен обхват. 
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope.
Освен това рамката за счетоводна отчетност на ЕС (ЕСС 2010)7 позволява публичното участие в ПЧП при определени условия да се вписва като задбалансови позиции. 
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items.
Това стимулира тяхното използване за по-добро спазване на критериите за конвергенция за въвеждане на еврото, известни също като критериите от Маастрихт8. 
This incentivises their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria, also known as the Maastricht criteria8.
Съгласно Европейския експертен център за ПЧП (EPEC) 1 749 проекта за ПЧП на обща стойност от 336 млрд. евро са достигнали етапа на финансово финализиране на Регламент (ЕС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз („ЕСС 2010“) (ОВ L 174, 26.6.2013 г., стр. 
Regulation (EU) No 549/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the European system of national and regional accounts in the European Union (ESA 2010) (OJ L 174, 26.6.2013, p.
1), приложим за всички държави членки от септември 2014 г. 
1), applicable to all Member States as of September 2014.
Критериите за конвергенция за въвеждане на еврото, известни също като критериите от Маастрихт, се основават на член 140 от Договора за функционирането на Европейския съюз. 
The Euro Convergence Criteria Đ also known as ÔMaastricht CriteriaŐ Đ are based on Article 140 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Държавите членки са длъжни да изпълняват тези критерии, за да участват в третия етап на икономическия и паричен съюз и да приемат еврото като своя парична единица. 
Member States are required to meet these criteria to enter the third stage of the Economic and Monetary Union and adopt the euro 14 6 7 8
Преди настъпването на финансовата и икономическа криза е налице рязко увеличаване на обема на пазара на ПЧП, но след 2008 г. броят на нови проекти за ПЧП е намалял значително (вж. фигура 2). 
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2).
През 2016 г. общата стойност на 64-те операции по ПЧП, които са достигнали до финансово финализиране на пазара в ЕС, възлиза на 10,3 млрд. евро. 
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro.
Повечето проекти са в транспортния сектор, в който през 2016 г. са извършени една трета от всички инвестиции в ПЧП, а на второ и трето място са секторите на здравеопазването и на образованието. 
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors.
Фигура 2 — Пазар на ПЧП в ЕС в периода 1990—2016 г. 30 160 Брой проекти Стойност на проектите (в млрд. евро) 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Година Източник: Европейска сметна палата въз основа на информация, предоставена от EPEC. 
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency.
8. 
16 8.
Както е представено във фигура 3, пазарът на ПЧП в ЕС е концентриран предимно в Обединеното кралство, Франция, Испания, Португалия и Германия, които през периода 1990—2016 г. са изпълнили проекти на стойност 90 % от общия пазар. 
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period.
Въпреки че някои държави членки са изпълнили многобройни проекти за ПЧП — като например Обединеното кралство с над 1 000 проекта за ПЧП на стойност почти 160 млрд. евро през посочения период, следвано от Франция със 175 проекта за ПЧП на стойност почти Стойност на проектите в млрд. евро Брой проекти 19 40 млрд. евро — 13 от 28-те държави членки са изпълнили по-малко от пет проекта за ПЧП. 
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects.
Фигура 3 — Пазар на ПЧП в ЕС по държави членки през периода 1990—2016 г. 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Брой проекти 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Стойност на проектите (в млрд. евро) Стойност на проектите в млрд. евро Брой проекти 00 Източник: ЕСП въз основа на информация, предоставена от EPEC. 
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC.
ПЧП и средствата от ЕС 9. 
PPPs and EU funds 9.
Проектите за ПЧП, при които се комбинират средства от ЕС с частни финансови ресурси, се наричат смесени проекти. 
PPP projects that combine EU funds with private financing resources are called blended PPPs.
С участието на средства от ЕС в ПЧП публичният сектор може да направи проектите по-достъпни, като намали необходимите нива на финансиране. 
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels.
Наблюдава се тенденция към по-интензивно привличане на публично финансиране с помощта на частни средства чрез ПЧП. 
There has been a tendency towards a more intensive leverage of public funds with private finance through PPPs.
Например, стратегията „Европа 2020“9 подчертава значението на ПЧП. 
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs.
9 иновативни инструменти за финансиране на необходимите инвестиции е един от ключовите аспекти, които Европа следва да развива, за да постигне целите си за стратегията „Европа 2020“. 
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020.
Бялата книга за транспорта, изготвена от Комисията през 2011 г.10, наред с другото насърчава държавите членки да използват повече ПЧП, въпреки че признава, че не всички проекти са подходящи за този механизъм. 
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism.
Освен това документът посочва, че финансовите инструменти могат да подпомагат финансирането на ПЧП в по-голям мащаб. 
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale.
В многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. Комисията обръща специално внимание на по-интензивното привличане на публично финансиране с помощта на частни средства и на ролята, която ПЧП могат да имат в този процес. 
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect.
Както в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) за периода 2014— 2020 г., така и в Регламента за МСЕ11, ПЧП се разглеждат като потенциално ефективен механизъм за изграждане на инфраструктурни проекти, който осигурява постигане на целите на обществената политика чрез съчетаване на различни форми на публични и частни ресурси. 
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources.
Регламентът за Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), приет през 2015 г., също предвижда използването на широк набор финансови продукти за мобилизиране на частни инвестиции. 
The European Fund for Strategic Investments (EFSI) regulation adopted in 2015 also envisages the use of a wide range of financial products with a view to mobilise private investments.
ЕФСИ може да се използва и за подпомагане на ПЧП12. 
EFSI can also be used to support PPPs12.
COM(2011) 144 окончателен от 28 март 2011 г., „Бяла книга: Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство – към конкурентоспособна транспортна система“, стр. 
COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p. 28.
28 Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизма за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 
Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing the Connecting Europe Facility, amending Regulation (EU) No 913/2010 and repealing Regulations (EC) No 680/2007 and (EC) No 67/2010 (OJ L 348, 20.12.2013, p.
Регламент (ЕС) 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета от 25 юни 2015 г. за Европейския фонд за стратегически инвестиции, Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси и Европейския портал за инвестиционни проекти и за изменение 20 10 11 12 
Regulation (EU) 2015/1017 of the European Parliament and of the Council of 25 June 2015 on the European Fund for Strategic Investments, the European Investment Advisory Hub and the 17 9 10 11 12
Проекти, подпомагани от ЕС до 2014 г. 15. 
EU-supported projects until 2014 15.
Сметната палата установи, че съществуват 84 проекта за ПЧП с общи проектни разходи в размер на 29,2 млрд. евро и принос от ЕС в размер на 5,6 млрд. евро за периода 2000—2014 г. 
When collecting data on EU-supported PPPs for this audit (April 2016), we identified 84 blended PPP projects, with a total project cost of 29.2 billion euro and an EU contribution of 5.6 billion euro, for the 2000-2014 period.
Получателят на най-много средства от ЕС е Гърция (59 % от общите средства, или 3,3 млрд. евро). 
By far the largest recipient of EU contributions was Greece (59 % of the total or 3.3 billion euro).
В 13 държави членки липсват подпомагани от ЕС ПЧП (вж. приложение I). 
In 13 Member States there have been no EU-supported PPPs at all (see Annex I).
Както е посочено в таблица 1, транспортният сектор има най-голям дял от общите разходи (88 %), докато в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) са извършени около 5 % от разходите, а всички други сектори (отдих, водоснабдителни услуги, околна среда и т.н.) представляват 7 % от разходите. 
As indicated in Table 1, the transport sector had the largest share in terms of total cost (88 %), while Information and Communication Technologies (ICT) accounted for around 5 % and all other sectors (leisure, water services, environment, etc.) accounted for 7 %.
Таблица 1 – Средства, отпуснати за подпомогнати от ЕС проекти за ПЧП в периода 2000—2014 г., в млн. евро и по сектори Източник: ЕСП въз основа на данни, предоставени от Комисията, EPEC и избрани държави членки. 
Table 1 - Funds allocated to EU-supported PPP projects for the period 2000-2014, in million euro, by sector Source: ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected Member States.
Безвъзмездната финансова помощ по структурните фондове и Кохезионния фонд е основният източник на финансиране от ЕС за ПЧП (67 от 84 проекта) през периода 2000—2014 г. 
Structural and Cohesion Funds grants were the main EU source of PPP funding (67 of the 84 projects) during the 2000-2014 period.
Комисията е подкрепила другите 17 ПЧП чрез финансови инструменти, често в сътрудничество с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ): 21 Сектори Брой проекти Общи разходи % Финансово участие % на ЕС Транспорт 24 25 538 87 4 555 81 ИКТ 28 1 740 6 472 8 Всички други сектори 32 1 964 7 613 11 Общо 84 29 242 100 5 640 100 на регламенти (ЕС) No 1291/2013 и (ЕС) No 1316/2013 — Европейски фонд за стратегически инвестиции (ОВ L 169, 1.7.2015 г., стр. 
The Commission supported the other 17 PPPs through financial instruments, often in cooperation with the European Investment Bank (EIB): (a) Six PPP projects were supported by the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network Projects (LGTT) and four by Project Bond Initiative (PBI)13 European Investment Project Portal and amending Regulations (EU) No 1291/2013 and (EU) No 1316/2013 Đ the European Fund for Strategic Investments (OJ L 169, 1.7.2015, p.
Тези инструменти се прилагат и управляват от ЕИБ съгласно споразумения за сътрудничество с Комисията. б) Четири проекта за ПЧП са финансирани по фонд „Marguerite“14 — инициатива на ЕИБ, националните насърчителни банки и Комисията за извършване на капиталови инвестиции в инфраструктурни проекти на ЕС. в) Три проекта за ПЧП са били финансирани по програмата „Съвместна европейска подкрепа за устойчиви инвестиции в градските райони“ (JESSICA). 
instruments, which were implemented and managed by the EIB under cooperation agreements established with the Commission. (b) Four PPP projects were funded under the Marguerite Fund14 - an initiative of the EIB, national promotional banks and the Commission to undertake equity investments in EU infrastructure projects. (c) Three PPP projects were funded using the Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (JESSICA).
Според Комисията15 се очаква финансовите инструменти като LGTT и преките инвестиции на ЕС във фонд „Marguerite“ (80 млн. евро) да увеличат дела и скоростта на изпълнение на инфраструктурата в рамките на TEN-T и да засилят въздействието на средствата по TEN-T. 
According to the Commission15, financial instruments like the LGTT and direct EU investment in the Marguerite Fund (80 million euro) are expected to increase the rate and pace of deployment of TEN-T infrastructure and leverage the impact of TEN-T funds.
Последни развития 18. 
Latest developments 18.
По-късно, през 2015 г., Комисията и ЕИБ официално стартират дълговия инструмент МСЕ, който следва и надгражда портфейлите, разработени преди това от LGTT и PBI. 
Later on, in 2015, the Commission and the EIB formally launched the CEF debt instrument, which followed and built on the portfolios previously developed by the LGTT and PBI.
Към момента на одита дълговият инструмент МСЕ, който има за цел да предоставя капиталово или квазикапиталово финансиране на по-малки проекти с по-висок риск, беше в процес на разработване. 
The CEF equity instrument, which aims at providing equity or quasi-equity financing to smaller and riskier projects, was under development at the time of the audit.
От 2015 г. насам проекти за ПЧП са финансирани също и по ЕФСИ, който е съвместна инициатива на Комисията и ЕИБ. 
Since 2015 PPP projects have also been funded under the EFSI, which is a Commission-EIB joint initiative.
18 от общо 224 проекта, одобрени към юни 2017 г., са отбелязани като ПЧП. 
18 out of the total number of 224 projects approved as of June 2017 had been flagged as PPPs.
Основната цел на извършения от ЕСП одит беше да разгледа дали финансираните от ЕС проекти за ПЧП са били управлявани ефективно и дали са предоставили достатъчно добро съотношение между ползите и разходите, като се вземе предвид тенденцията към по-интензивно привличане на публично финансиране с помощта на частни средства чрез ПЧП. 
The main objective of our audit was to examine whether EU-funded PPP projects had been effectively managed and provided adequate value-for-money, account being taken of Commission decision C(2010) 941 of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund).
По-специално, Сметната палата провери дали: а) одитираните проекти са успели да оползотворят очакваните предимства на ПЧП (вж. точки 24—46); б) одитираните проекти са били основани на надеждни анализи и подходящ подход (вж. точки 47—59); в) общата институционална и правна рамка в одитираните държави членки е била подходяща за успешното изпълнение на ПЧП (вж. точки 60—76). 
In particular, we examined whether: (a) the audited projects have been able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver (see paragraphs 24 to 46); (b) the audited projects were based on sound analyses and suitable approaches (see paragraphs 47 to 59); (c) the overall institutional and legal frameworks within the audited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs (see paragraphs 60 to 76).
Одитната дейност беше извършена в периода от май 2016 г. до септември 2017 г. в Комисията (ГД „Мобилност и транспорт“, ГД „Регионална политика“, ГД „Икономически и финансови въпроси“ и Евростат) и в четири държави членки: Франция, Ирландия, Гърция и Испания. 
The audit work was carried out between May-2016 and September-2017 both at the Commission (DGs MOVE, REGIO, ECFIN and ESTAT) and in four Member States: France, Ireland, Greece and Spain.
Бяха проведени събеседвания със служители на Комисията, 23 24 на публичните органи и на частните партньори в четирите държави членки, както и проверки на място на 12 съфинансирани от ЕС проекта за ПЧП в областите на пътния транспорт (шест проекта) и ИКТ (шест проекта16) (вж. фигура 4 и приложение III), избрани от установената популация от 84 проекта за ПЧП, подпомогнати от ЕС (вж. точка 15). 
We examined the relevant policies, strategies, legislation and project documentation; held interviews with the Commission and with the public authorities and private partners in the four Member States, and performed on-the-spot checks of 12 EU co-financed PPP projects in the fields of road transport (six projects) and ICT (six projects16) (see Figure 4 and Annex III) selected from the identified population of 84 EU-supported PPPs (see paragraph 15).
(20,40 от 29,2 млрд. евро) и 71 % от приноса на ЕС за ПЧП (4 от 5,6 млрд. евро), вж. приложение I; б) секторите на транспорта и на ИКТ обхващат 93 % от общия размер на разходите за подпомогнатите от ЕС ПЧП (27,3 от 29,2 млрд. евро), вж. таблица 1; в) избраните проекти са на обща стойност от 9,6 млрд. евро, като приносът на ЕС е 2,2 млрд. евро (вж. приложение III); г) избраните проекти са финансирани по структурните фондове и Кохезионния фонд и чрез финансови инструменти. 16 Тъй като отделните държави членки имат различни интерпретации и дефиниции какво представлява ПЧП (концесиите например се считат за ПЧП в Гърция, но не и във Франция), одитният екип възприе по-широка интерпретация на ПЧП, която обхваща различни форми на многогодишно сътрудничество между партньори от публичния и от частния сектор. 
With this selection, the audit achieved the following coverage: (a) the selected Member States covered around 70 % of the total cost of EU-supported PPPs during 2000-2014 (20.4 out of 29.2 billion euro) and 71 % of the EU contribution to PPPs (4.0 out of 5.6 billion euro), see Annex I; As different Member States have diverging interpretation and definition of what constitutes a PPP (e.g. concessions are considered PPPs in Greece but not in France), the audit team adopted a wider interpretation of PPP, including various forms of multiannual cooperation between public and private partners.
Поради това Сметната палата избра два проекта за ИКТ в Ирландия, които не са счетени официално от ирландските органи за ПЧП и не са проведени като такива, но имат някои характеристики на ПЧП. 
Hence, we selected two ICT projects in Ireland, which were not formally considered and procured as PPPs by the Irish authorities, but entail certain PPP characteristics. 20 16
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ Одитираните проекти за ПЧП са позволили по-бързо изпълнение на политиките и са имали потенциал за добри стандарти на дейност и поддръжка, но невинаги са били ефективни при постигането на потенциалните ползи 24. 
OBSERVATIONS The audited PPP projects enabled faster policy implementation and had the potential for good standards of operation and maintenance, but were not always effective in achieving their potential benefits 24.
Сметната палата анализира дали одитираните проекти са успели да реализират потенциалните ползи от гледна точка на навременното изпълнение в рамките на бюджета, както и използването на изградената инфраструктура. 
We analysed whether the audited projects were able to exploit their potential benefits in terms of project delivery on time and on budget and the extent to which the built infrastructure was used.
Възможността за използване на ПЧП е позволила на публичните органи да изпълняват широкомащабни инфраструктурни планове с провеждане на само една процедура 25. 
The PPP option allowed public authorities to procure large-scale infrastructure plans through a single procedure 25.
При традиционните обществени поръчки частните дружества, ангажирани да работят по големи инфраструктурни проекти, получават заплащане по време на периода на изграждане, който обикновено продължава ограничен брой години. 
With traditional procurement, private companies engaged on large infrastructure projects are paid during the construction period, which usually lasts a limited number of years.
Поради това публичните органи трябва да осигурят достатъчно бюджетни средства за финансиране на всички строителни дейности в сравнително кратък период от време. 
Public authorities are therefore required to provide for sufficient budgetary resources to finance all construction in a relatively short period of time.
Когато средствата не са достатъчни, проектите могат да бъдат разделени на няколко различни части, които да бъдат завършени в различни години според бюджетните възможности, като това води до продължителност на изграждането на цялата инфраструктура през много години. 
Where funding is insufficient projects may be split into a number of different sections to be procured in different years as the budget allows, and this spreads construction of the complete infrastructure over larger number of years.