natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir trīs veidu uzglabāšanas izmaksas, kuras Komisija atlīdzina maksājumu aģentūrām (tās ir detalizētāk aprakstītas III pielikumā): a) tehniskās izmaksas labības ievešanai, ikmēneša uzglabāšanai un izvešanai no glabātavas; b) amortizācijas izmaksas, lai kompensētu uzglabātās labības iespējamo vērtības samazinājumu, un c) krājumu glabāšanai izmantotā kapitāla finansēšanas izmaksas. 
There are three types of storage costs that the Commission refunds to paying agencies, which are described in more detail in Annex III: (a) the technical costs for the entry, monthly storage and removal from storage of cereals; (b) the ‘depreciation’ costs to compensate for potential losses in the value of stored cereals; and (c) the financing costs of the capital used in holding the stocks.
Intervences uzglabāšanas kopējās izmaksas ietver iepriekš aprakstītās izmaksas, kā arī grāmatvedības peļņu vai zaudējumus no uzglabātās labības pārdošanas (to veido pārdošanas ieņēmumi mīnus norakstītā vērtība – sākotnējās izmaksas mīnus amortizācija). Sk. II pielikumu. 
Total expenditure on intervention storage comprises the costs described above as well as the accounting profit or loss on sale of stored cereals (representing sale proceeds less written down value — original cost net of depreciation); see Annex II.
TEHNISKĀS IZMAKSAS 36. 
TECHNICAL COSTS 36.
Palāta caurskatīja Komisijas sistēmu, kas nodrošina, ka dati no dalībvalstīm ir precīzi, un šo datu izmantošanu to izmaksu aprēķinā, kuras atlīdzina maksājumu aģentūrām. 
The Court reviewed the Commission’s system for ensuring the accuracy of data from Member States and the use of this data to calculate the costs to be refunded to the paying agencies.
Palātas revīzijā atklājās, ka dati, kurus izmanto standarta tehnisko izmaksu aprēķinā, nav konsekventi un precīzi. a) Četru dalībvalstu paraugā dati par faktiskajiem izdevumiem nebija normas robežās vai būtiski atšķīrās 2005. un 2006. gadā, tikai viena dalībvalsts ir nosūtījusi Komisijai pienācīgu paskaidrojuma dokumen-tāciju par iesniegtajiem datiem; b) Komisija 1999. gadā veica detalizētas pārbaudes uz vietas, kurās atklā-jās vairākas problēmas, kas varēja ietekmēt maksātāju aģentūru sniegto datu precizitāti. 
The Court’s audit revealed inconsistencies and inaccuracies in the data used to calculate the standard technical costs. (a) In a sample of four Member States whose real cost data differed from the norm or varied significantly between 2005 and 2006, only one Member State had provided the Commission with adequate explanatory documentation to support the figures provided. (b) In 1999 the Commission carried out detailed on-the-spot checks which identified a number of issues that had the potential to affect the accuracy of the data provided by the paying agencies.
Turpmākas pārbaudes uz vietas nav veiktas. 16 
No further on-the-spot checks have been undertaken. 16
2005./2006. gadā 61 % iepirkumu un 11 % realizācijas notika bez labības fizis-kas pārvietošanas – ievešanas glabātavā vai izvešanas no glabātavas, kurā tā atradās, – tādējādi izmaksas maksājumu aģentūrai bija zemākas. 
In 2005/06, 61 % of purchases and 11 % of disposals did not involve the cereals being physically moved into or from the stores in which they were located and were therefore at lower cost to the paying agency.
Komisija aprēķina standarta izmaksas šādai labības pārņemšanai vai realizācijai bez pārvietošanas, par 32 %samazinot līdzvērtīgas standarta izmaksas ar pārvietošanu. 
The Commission calculates the standard costs of such take-overs or disposals of cereals without movement by reducing the equivalent standard cost with movement by 32 %.
Komisija nevarēja pietiekami pamatot šo skaitli. 
The Commission could not provide sufficient justification to support this figure.
Šo pielā-goto standarta izmaksu rezultātā dalībvalstis gandrīz noteikti ir saņēmušas lielāku atlīdzību nekā gadījumā, ja Komisija būtu izmantojusi tādu pašu standarta likmes aprēķinu, kas labāk atspoguļo faktiskās izmaksas, kādu piemēro darījumiem ar pārvietošanu. 
This adjusted standard cost has almost certainly resulted in Member States having been reimbursed more than would have been the case if the Commission had used the same standard rate calculation which better reflected the actual costs incurred as is done for transactions with movement.
Piemēram, Vācijai, kur 27 % labības pārņēma bez pārvietošanas, 2005./2006. tirdzniecības gadā par šādiem darījumiem samaksāja 2,3 miljonus EUR, kaut arī aģentūrai faktiski nebija izmaksu. 
For example, Germany, which accounted for 27 % of cereals taken over without movement, was paid EUR 2,3 million during the marketing year 2005/06 on such transactions, even though no costs were actually incurred by the agency.
IZMAKSAS SAISTĪBĀ AR VĒRTĪBAS SAMAZINĀŠANOS 39. 
DEPRECIATION COSTS 39.
Izmaksas saistībā ar vērtības samazināšanos ir nevis norakstīšana grāmatvedības izpratnē, kad tā nozīmē pamatlīdzekļu vērtības pakāpenisku norak-stīšanu bez līdzekļu kustības, bet kompensācija, kuru maksā dalībvalstīm par labības krājumu vērtības aprēķināto varbūtējo zudumu. 
The depreciation cost is not an accounting depreciation — which involves the writing off of the cost of an asset without movement of funds — but compensation paid to Member States for the estimated unrealised loss in the value of cereal stocks.
Jo augstāka ir krājumu vērtības samazināšanās likme, jo lielākas ir naudas plūsmas priekšrocības dalībvalstīm, līdz labību pārdod16. 
The higher the rate that stocks are depreciated, the greater is the cash flow advantage to the Member States until the cereals are sold16.
Palāta pārbaudīja Komisijas izmantotās metodes un pieeju amortizācijas aprēķinā un to, kādā mērā tās nodrošina, ka krājumu vērtības samazināšanās ir atbilstīga un pamatota. 
The Court examined the methods and approach used by the Commission in calculating depreciation and the extent to which they ensure that depreciation of stocks is appropriate and reasonable.
Kā paskaidrots III pielikumā, vērtības samazināšanos aprēķina, izmantojot aplēses par realizācijas vērtību nākotnē. 
As explained in Annex III, depreciation is calculated using estimates of the future realisable value of stocks.
Šīs vērtības nosaka Komisija, bet nav pietiekami dokumentēti pamatojumi pieņēmumiem, kuri ir bijuši pamatā tirgus prognozēm, uz kurām ir balstītas šīs aplēses. 
These values are established by the Commission, but there is an insufficient record of the background to the assumptions made for the market forecasts on which these estimates are based.
Tāpēc Palāta nevarēja pārbaudīt, vai metode ir pamatota un vai tā ir pielietota konsek-venti. 
It is thus not possible for the Court to audit whether the method is realistic and has been consistently applied.
II pielikumā parādīts, ka dalībvalstīm izmaksātās kompensācijas par vērtības samazināšanos gandrīz vienmēr bija lielākas nekā tīrā uzskaites vērtība tad, kad labība tika realizēta; tas norāda, ka vērtības samazinā-jumam – un līdz ar to avansa maksājumiem no Kopienas budžeta – bijusi augstāka likme nekā vajadzīgs, lai aizsargātu dalībvalstis, taču tā pasargāja no Kopienas saistību uzkrāšanās. 
Annex II shows that the depreciation paid to Member States has almost always resulted in an excess of proceeds over net book value when cereals have been disposed of, indicating that depreciation — and therefore advance payments from the Community budget — was at a higher rate than necessary to protect Member States but prevented the build-up of Community liabilities.
16 Kad krājumi ir pārdoti, amortizācijas summai nav tīrās ietekmes uz Kopienas budžetu, izņemot naudas vērtību laikā. 17 
16 Once stocks are sold the amount of depreciation has no net effect on the Community budget, other than through the time value of money. 17
FINANSĒŠANAS IZMAKSAS 41. 
FINANCING COSTS 41.
Palāta pārbaudīja Komisijas pieeju finansēšanas izmaksu aprēķināšanā un atmaksāšanā (balstītas uz kapitāla izmaksām) un to, kādā mērā šī procedūra nodrošina, ka šādas atmaksas dalībvalstīm nav pārmērīgas. 
The Court examined the Commission’s approach to calculating and reimbursing the financing costs (based on the cost of capital), and the extent to which the process ensures that such reimbursements do not overcompensate Member States.
Katru gadu Komisija prasa katrai dalībvalstij aprēķināt un deklarēt savas kapitāla izmaksas. 
Every year the Commission requests each Member State to calculate and declare their cost of capital.
Ja Komisija nesaņem atbildi, tā dalībvalsts finansēšanas izmaksu atmaksai piemēro zemāko starpbanku aizņēmuma likmi, kurai pieskaita vienu procentpunktu, un vienoto likmi (sk. III pielikumu). 
If no reply is received, the rate used by the Commission for the reimbursement of the Member State’s financing cost is the lower of the inter-bank borrowing rate plus one percentage point and the uniform rate (see Annex III).
Praksē ne visas dalībvalstis sniedz atbildi, acīmredzot sarežģīto aprēķinu dēļ. 
In practice, not all Member States reply, perhaps because of the complexity of the calculations involved.
2006. gadā tikai 15 dalībvalstis deklarēja savas kapitāla izmaksas, no tām deviņām atmaksāja kopā par 6 miljoniem EUR mazāk nekā gadījumā, ja tās nebūtu sniegušas informāciju. 
For 2006, only 15 Member States declared their cost of capital, out of which nine were reimbursed a total of EUR 6 million less than if they had not provided the information.
Palātai nav informācijas, lai novērtētu, vai pārējām desmit dalībvalstīm, kuras nebija deklarējušas savas kapitāla izmaksas, atmaksātās summas pārsniedza šo valstu faktiskās finansēšanas izmaksas. 
For the remaining 10 Member States that did not declare their cost of capital, the Court has no basis to estimate whether the reimbursements exceeded their real financing costs.
18 Avots: ECA 
18 Source: ECA
19 SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 44. 
19 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 44.
Palāta konstatēja, ka intervences krājumu glabāšanas fiziskās darbības bija labi pārvaldītas, tostarp labības pieņemšana glabāšanā, uzglabāšana un realizācija. 
The Court found that the physical operations of the public storage, including the taking in, storing and disposing of cereals have been well managed.
Palātas revīzija Vācijā un Ungārijā parādīja, ka ir pareizi piemērotas procedūras, kas nodrošina, ka iepirktā labība atbilst kvalitātes prasībām un tiek pienācīgi uzglabāta. 
The Court’s audits to Germany and Hungary indicated that the procedures that ensure that cereals bought in are of the required quality and stored appropriately are correctly applied.
Tomēr Palāta konstatēja gadījumus, kad Komisija atteicās no pārdošanas iekšējā tirgū par augstāku vērtību un deva priekšroku pārdošanai eksportam, lai neapdraudētu ES tirgus cenas (sk. 
The Commission’s disposal policy generally minimises the cost of intervention. However, the Court identified cases where higher value internal market sales were forgone in favour of export sales in order not to undermine the EU market prices (see paragraph 22).
ES budžeta un pārskatu caurskatāmību ietekmē tas, ka labības uzglabāšanas budžeta pozīcijā ieskaita izmaksas par realizāciju zem tirgus cenas, lai atbalstītu bioetanola nozari vai vistrūcīgākos iedzīvotājus (sk. 
The transparency of the EU budget and accounts is affected by charging the cereal storage budget line with the cost of disposal at lower than market price in support of the bioethanol industry or the most deprived people (see paragraph 26).
Neelastīgas realizācijas politikas dēļ – tāpēc, ka netiek ņemta vērā produktu kvalitāte un atrašanās vieta, kā arī turpmākas uzglabāšanas izmaksas – atsevišķi krājumi atrodas glabāšanā ilgāk nekā vajadzīgs un tādējādi rada papildu finansēšanas un tehniskās izmaksas (sk. 27. un 28. punktu). 
A lack of flexibility in the disposal policy — resulting from the fact that the quality and physical location of the product is not taken into account, together with the cost of maintaining it in storage — means that some stocks remain longer than necessary, so incurring additional financing and technical costs (see paragraphs 27 and 28).
Reakcija uz strukturāliem uzkrājumiem bieži ir palēnināta, lai to saskaņotu ar lielāku reformu grafiku. 
The pace of the response to structural storage is often slowed down to coincide with the timetable of larger reforms.
Tomēr attiecībā uz kukurūzu 2007. gadā Komisija reaģēja ātri (sk. 33. punktu). 
However, the urgent case of maize in 2007 was dealt with promptly (see paragraph 33).
Palāta iesaka: a) vērtēt saņemtos piedāvājumus labības krājumu realizācijai atkarībā no šādiem faktoriem: i) pārdošanas cenas noteikšana atkarībā no produktu kvalitātes un fiziskās atrašanās vietas; ii) uzglabāšanas laika (un tādējādi arī izmaksu) samazināšana, pieņemot nedaudz zemākus piedāvājumus tad, kad tirgu var uzskatīt par pietiekami dinamisku; iii) ieņēmumu (kurus ieskaita labības intervences budžeta pozīcijā, lai kompensētu citas intervences izmaksas) optimizēšana, pieņemot piedāvājumu virs intervences cenas iekšējā tirgū, nevis piedāvājumu eksportam par ievērojami zemāku cenu; lai uzlabotu budžeta procesu, jābūt caurskatāmākām tādu darbību izmaksām, kas nav tieši saistītas ar labības intervences uzglabāšanu (piemēram, atbalsts vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem vai subsīdija bioetanola nozarei); ātrāk jāreaģē uz iespējamiem vai faktiskiem tirgus izkropļošanas ris-kiem (strukturāli pārpalikumi). b) c) 50. 
The Court recommends that: (a) the following factors should be taken into account when evaluating offers received for the disposal of cereals in storage: (i) setting a sales price which varies based on product quality and physical location; (ii) minimising the period, and thus the costs, of storage by accepting marginally lower offers when the market is considered sufficiently buoyant; (iii)optimising revenue (which is credited to the cereal intervention budget line to offset other costs of intervention) by accepting an offer above the intervention price on the internal market rather than one for export at a considerably lower price; (b) in order to improve the budgetary process, the costs of any activities which are not directly related to the intervention storage of cereals, such as for the support of the most deprived persons or as a subsidy of the bioethanol industry, should be more transparent; (c) action should be taken more promptly to react to potential or actual risks of market distortion (structural surpluses).
Komisijas izmaksu aprēķina metode kopumā nodrošina, ka ES samazina uzglabāšanas izmaksas līdz minimumam un ka dalībvalstis ir motivētas samazināt savas izmaksas. 
The Commission’s method of calculating costs generally ensures that the EU minimises the costs of storage and that Member States have an incentive to minimise their costs.
Tomēr izmaksu aprēķiniem izmantotos datus pārbauda maz, tāpēc ir risks, ka var būt izmantoti nepareizi dati (sk. 37. punktu). 
However, few checks are carried out on the data that is used for the cost calculations, with the risk that wrong data may be used (see paragraph 37).
Summas, kas dalībvalstīm ir atmaksātās par labības uzglabāšanu, pārsvarā ir pamatotas, bet tās var pārsniegt pakārtotās izmaksas finansēšanas izmaksu gadījumā un standarta izmaksu gadījumā, kad labību pieņem uzglabāšanā bez pārvietošanas (sk. 38. un 43. punktu). 20 
Amounts reimbursed to Member States for storage of cereals are mostly reasonable, but may exceed the underlying costs in the case of the financing costs and the standard cost of taking cereals into storage without movement (see paragraphs 38 and 43). 20
Komisija nepietiekami dokumentē pamatojumu pieņēmumiem, kas izdarīti, lai iegūtu tirgus prognozes, uz kurām ir balstītas labības realizācijas vērtības nākotnē. 
The Commission insufficiently records the background to the assumptions made for the market forecasts on which the future realisable values of cereals are based.
Tāpēc Palāta nevar pārbaudīt, vai likmes, kuras ir izman-totas vērtības samazināšanās aprēķinā, ir pamatotas un konsekventas (sk. 40. punktu). 
The Court cannot therefore verify whether these values, used for the calculation of depreciation, are realistic and consistent (see paragraph 40).
Palāta iesaka vienkāršot procedūras “Veselības pārbaudes” kontekstā, proti, turpināt valsts intervenci vismaz galvenajiem graudaugiem (parastajiem kviešiem), lai sniegtu “drošības tīklu”. 
The Court recommends a simplification of procedures in the context of the ‘health check’, particularly as public intervention for at least the major cereal (bread wheat), in order to provide a safety-net support, will continue.
Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 19. novembra sēdē Luksemburgā. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 19 November 2008.
Revīzijas palātas vārdā – priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira 21 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President 21
22 I PIELIKUMS VALSTS REZERVĒ ESOŠĀS LABĪBAS DAUDZUMS FINANŠU GADA BEIGĀS 30. SEPTEMBRĪ (Tūkst. tonnu) 2000 2001 2002 2003 2004 20051 2006 2007 Kvieši 2 770 666 431 1 179 173 8 592 4 218 152 Kukurūza 23 12 3 17 - 2 608 5 357 1 218 Rudzi 3 218 3 792 5 054 4 715 3 196 2 307 546 - Mieži 1 798 2 210 2 382 800 109 1 129 2 061 - Sorgo 5 5 4 11 - 2 3 - Kopā 7 814 6 685 7 874 6 722 3 478 14 638 12 185 1 370 1 Skaitļi par 2005. gadu ietver arī labību, kas uzglabāta desmit dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. gadā. 
22 ANNEX I QUANTITIES OF CEREALS IN PUBLIC STORAGE AT THE FINANCIAL YEAR END 30 SEPTEMBER (1 000 tonnes) 2000 2001 2002 2003 2004 20051 2006 2007 Wheat 2 770 666 431 1 179 173 8 592 4 218 152 Maize 23 12 3 17 - 2 608 5 357 1 218 Rye 3 218 3 792 5 054 4 715 3 196 2 307 546 - Barley 1 798 2 210 2 382 800 109 1 129 2 061 - Sorghum 5 5 4 11 - 2 3 - Total 7 814 6 685 7 874 6 722 3 478 14 638 12 185 1 370 1 The figures from 2005 include the cereals stored in the 10 Member States that joined the EU in 2004.
Avots: ELVGF Garantiju daļas (2000-2006) un ELGF (2007) gada finanšu pārskati. 
Source: Annual financial reports of the EAGGF-Guarantee Section (2000-2006) and of the EAGF (2007).
II PIELIKUMS 2000 2001 2002 2003 2004 20051 2006 2007 Tehniskās izmaksas (a) 325 198 160 177 106 222 353 192 Finansiālās izmaksas (b) 30 25 27 23 9 30 47 25 Uzskaites vērtība – ieņēmumi (c) (130) (74) (14) 58 (97) (10) (130) (443) Amortizācija (d) 239 36 46 10 27 200 68 - Izdevumi kopā2 (a) + (b) + (c) + (d) 464 185 219 268 45 442 338 (226) IZDEVUMI PAR LABĪBAS INTERVENCES UZGLABĀŠANU PĒC IZMAKSU VEIDA (Miljonos EUR) 1 Skaitļi par 2005. gadu ietver arī labību, kas uzglabāta desmit dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. gadā. 
ANNEX II 2000 2001 2002 2003 2004 20051 2006 2007 Technical costs (a) 325 198 160 177 106 222 353 192 Financial costs (b) 30 25 27 23 9 30 47 25 Book value — proceeds (c) (130) (74) (14) 58 (97) (10) (130) (443) Depreciation (d) 239 36 46 10 27 200 68 - Total expenditure2 (a) + (b) + (c) + (d) 464 185 219 268 45 442 338 (226) EXPENDITURE FOR THE INTERVENTION STORAGE OF CEREALS BY TYPE OF COST (million EUR) 1 The figures from 2005 include the cereals stored in the 10 Member States that joined the EU in 2004.
1 Budžeta pozīcija 05 02 01 02 “Graudaugu produktu intervences uzglabāšana”. 
2 Budget line 05 02 01 02 “Intervention storage of cereals”.
III PIELIKUMS DETALIZĒTS IZKLĀSTS PAR IZDEVUMU APRĒĶINU SAISTĪBĀ AR INTERVENCES UZGLABĀŠANAS DARBĪBĀM STANDARTA SUMMAS PAR SAIMNIECISKAJĀM DARBĪBĀM 1. 
ANNEX III DETAILS OF THE COMPUTATION OF THE EXPENDITURE INCURRED IN THE CONTEXT OF PUBLIC STORAGE OPERATIONS STANDARD AMOUNTS FOR PHYSICAL OPERATIONS 1.
Standarta likmes trim uzglabāšanas darbībām (ievešana, ikmēneša uzglabāšana un izvešana) aprēķina katru gadu, par pamatu ņemot dalībvalstu sniegtās faktiskās izmaksas par iepriekšējo gadu. 
The standard rates for the three storage operations (entry, monthly storage and removal) are calculated every year on the basis of the real costs provided by the Member States for the previous year.
Katru standarta likmi aprēķina, pamatojoties uz vidējām svērtajām faktiskajām izmaksām vismaz četrās dalībvalstīs, kurās faktiskās darbības izmaksas ir viszemākās. 
Each standard rate is calculated as the weighted average of the real costs of at least four Member States with the lowest costs of the operation.
Faktiskajām izmaksām jāatteicas vismaz uz 33 % no vidējiem kopējiem krājumiem. 
The real costs used must correspond to at least 33 % of the average stored quantities.
To var ilustrēt ar šādu piemēru: 2. 
The following example illustrates this: 2.
Tā kā dalībvalstīs ar četrām zemākajām reālajām izmaksām uzglabāti mazāk nekā 33 % no kopējā vidējā krājumu daudzuma (jeb 3 663 tonnas), vidējā svērtā aprēķinā daļēji jāiekļauj piektā valsts. 
Since the Member States with the lowest four real costs represent less than 33 % of the total average stored quantities (= 3 663 tonnes), the fifth must be partially included in the weighted average calculation.
Tādējādi šajā piemērā standarta likme par tonnas ievešanu glabāšanā ir šāda: (1,5x200 + 1,7x500 + 1,9x300 + 2x100 + 2,5x2 563) / 3 663 = EUR 2,27. 
The standard rate per tonne for the entry into storage in this example is thus: (1,5x200 + 1,7x500 + 1,9x300 + 2x100 + 2,5x2 563) / 3 663 = 2,27 euro.
Jāatzīmē, ka saskaņā ar šo metodi Komisija vienmēr atlīdzina mazāk nekā kopējās visu dalībvalstu deklarētās reālās izmaksas, kaut arī dalībvalstīm, kuras deklarē zemākās izmaksas, kompensācija būs lielāka nekā to faktiskās izmaksas. 
It should be noted that this method ensures that the Commission always reimburses less than the total real costs declared by all Member States taken together, although the Member States declaring the least costs will be compensated for more than the actual costs they incur.
Iepriekš sniegtajā piemērā kopējā vidējā likme būtu EUR 3,78 par tonnu. 
In the above example, the overall average would have been EUR 3,78 per tonne.
Dalībvalstis ir motivētas samazināt savas izmaksas, jo tās izmaksas, kuras pārsniedz Komisijas kompensētās izmaksas, dalībvalstīm jāfinansē no saviem avotiem. 
Member States have an incentive to minimise their costs because costs exceeding those reimbursed by the Commission will be borne out of their own funds.
23 Dalībvalsts A B C D E F Ievešanas reālās izmaksas, EUR par tonnu 1,5 1,7 1,9 2,0 2,5 5,0 Vidējais krājumu daudzums tonnās 200 500 300 100 4 000 6 000 
23 Member State A B C D E F Real cost of entry (EUR/tonne) 1,5 1,7 1,9 2,0 2,5 5,0 Average stored quantities (tonnes) 200 500 300 100 4 000 6 000
Dalībvalstu maksājumu aģentūras slēdz līgumus par glabāšanas telpām, tostarp nosaka individuālās izmaksas ievešanai glabātavā, uzglabāšanai un izvešanai no glabātavas. 
The paying agencies of the Member States are responsible for contracting storage space, including determining the individual costs for entry into storage, storage and removal from storage.
Ungārijā slēdz gada standarta līgumu starp valsts iestādēm un uzglabātāju pārstāvjiem. 
In Hungary, an annual standard contract is negotiated between the national authorities and the representatives of the storekeepers.
Kaut arī Vācijā maksājumu aģentūra nosaka standarta izmaksas par ievešanu glabātavā un izvešanu no tās, uzglabātāji divas reizes gadā iesniedz piedāvājumus par glabāšanas telpu nodrošināšanu. 
In Germany, although a standard cost for entry and removal from storage is set by the paying agency, twice a year storekeepers submit offers for providing storage space.
Maksājumu aģentūra tad vajadzības gadījumā izvēlas lētāko, lai būtu minimizētas kopējās izmaksas par transportu un uzglabāšanu. 
The paying agency then selects the cheapest when needed on the basis of minimising the combined transport and storage costs.
Vācijā individuāliem uzglabātājiem ir jākonkurē, lai sniegtu labības uzglabāšanas pakalpojumus. 
In Germany, individual storekeepers have to compete for the service of storing the cereals.
Tas nodrošina, ka izmaksas atbilst tirgus cenām, un tam savukārt ir labvēlīga ietekme uz standarta izmaksām, kuras atmaksā ES. 
This ensures that costs are kept in line with the market, which in turn has a beneficial effect on the standard costs reimbursed by the EU.
LABĪBAS KRĀJUMU VĒRTĪBAS SAMAZINĀŠANĀS 6. 
DEPRECIATION OF STORED CEREALS 6.