natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Уреждането на допълнителните права в случаите, когато дадено съдържание изобразява разпознаваеми частни лица, например на снимки на персонала на ЕСП или фотографии, включващи трети страни, е Ваша отговорност. 
You are required to clear additional rights if a specific content depicts identifiable private individuals, f. ex. as on pictures of the ECAŐs staff or includes third-party works.
За да използвате или възпроизвеждате съдържание, което не е собственост на ЕС, възможно е да трябва да поискате разрешение директно от носителите на авторските права: Софтуер или документи, обхванати от правата на индустриална собственост, като патенти, търговски марки, регистрирани дизайни, лого и наименования, са изключени от политиката на ЕСП за повторна употреба и не са Ви преотстъпени. 
To use or reproduce content that is not owned by the EU, you may need to seek permission directly from the copyright holders: Software or documents covered by industrial property rights, such as patents, trade marks, registered designs, logos and names, are excluded from the ECAŐs reuse policy and are not licensed to you.
Използване на логото на Европейската сметна палата Логото на Европейска сметна палата не може да бъде използвано без предварително разрешение от нейна страна. 
Use of European Court of AuditorsŐ logo The European Court of Auditors logo must not be used without the European Court of AuditorsŐ prior consent.
PDF ISBN 978-92-847-4490-9 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/85865 QJ-AB-20-009-BG-N HTML ISBN 978-92-847-4475-6 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/042750 QJ-AB-20-009-BG-Q 
EN PDF ISBN 978-92-847-4486-2 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/252643 QJ-AB-20-009-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4470-1 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/207589 QJ-AB-20-009-EN-Q
В транспорта на ЕС пътищата заемат съществено място, тъй като на тях се пада най-големият дял от пътническия и товарния транспорт. 
Roads play a significant role in EU transport, accounting for the largest share of passenger and freight traffic.
Сметната палата оцени напредъка към постигането на целта на ЕС, свързана с изграждането на напълно функционираща основна мрежа на TEN-T, както и ролята на Комисията за постигането на тази цел. 
We assessed progress towards achieving the EU objective of completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in this.
Одиторите констатираха, че развитието на основната пътна мрежа на TEN-T, подкрепяно с финансиране от ЕС и с действия на Европейската комисия, бележи напредък, като по този начин се постигат резултати за пътниците, използващи мрежата. 
We found that the development of the TEN-T core road network supported by EU funding and Commission action is making progress thereby achieving results for those traveling on the network.
Определени ключови фактори обаче възпрепятстват пълното функциониране на основната пътна мрежа на TEN-T. 
However, certain key factors hamper full functionality of the TEN-T core road network.
Сметната палата препоръчва на Комисията да приоритизира инвестициите в основната пътна мрежа, да подобри механизмите за мониторинг и да подобри своя подход за поддръжка. 
We recommend that the Commission prioritises investment in the core network, enhances its monitoring arrangements and strengthens its approach to maintenance.
BG 2020 11 Енергийна ефективност на сградите — все още не се акцентира достатъчно върху разходната ефективност Специален доклад 
EN 2020 11 Energy efficiency in buildings: greater focus on cost-effectiveness still needed Special Report
Съдържание Кpатко изложение Въведение Енергийна ефективност — цели и напредък Разходна и правна рамка на ЕС Споделено управление между Комисията и държавите членки Обхват и подход на одита Констатации и оценки Точки I-IX 01-16 01-08 09-13 14-16 17-21 22-86 22-42 23-28 29-32 33-42 43-64 45-48 49-58 59-64 65-86 67-76 Усъвършенстваните насоки на Комисията относно оценката на нуждите имат ограничено въздействие върху цялостната насоченост Посетените от Сметната палата държави членки не са определили ясна основа за насочването на средствата от ЕС Държавите членки са запознати с пречките пред инвестициите, които не са били отстранени Безвъзмездната финансова помощ остава основната форма на подпомагане от ЕС за инвестиции в енергийна ефективност и се използва не само за основно обновяване Подборът на проекти не се ръководи в достатъчна степен от принципа за разходна ефективност Енергийните одити и сертификатите за енергийни характеристики осигуряват добра основа за оценяване на инвестициите Националните органи подбират проекти, с които се очаква да се пести енергия, но понякога това става на висока цена С критериите за подбор все още не се дава приоритет на проектите с най-голяма разходна ефективност Слаба рамка на изпълнението Общите показатели измерват спестената енергия в резултат на инвестиции в обществени, но не и в жилищни сгради 2 Показателите не могат да се използват за мониторинг на разходната ефективност Комисията е разпределила резерва за изпълнение за мерки за енергийна ефективност въз основа на разходите и реализираните крайни продукти, а не въз основа на икономиите на енергия Заключения и препоръки Приложение Приложение I – Средства по политиката на сближаване за енергийна ефективност на сградите за периода 2014—2020 г. 
Contents Executive summary Introduction Energy Efficiency targets and progress EU spending and legal framework Shared management between Commission and Member States Audit scope and approach Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects A weak performance framework Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved Conclusions and recommendations Paragraph I-IX 01-16 01-08 09-13 14-16 17-21 22-86 22-42 23-28 29-32 33-42 43-64 45-48 49-58 59-64 65-86 67-76 77-79 80-86 87-93 2
Речник на термините Отговори на Комисията Одитен екип График 77-79 80-86 87-93 3 
Annex Annex I 2014-2020 Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3
Кpатко изложение I Изправени пред предизвикателството да бъдат смекчени последиците от изменението на климата, ръководителите на ЕС поеха ангажимент да намалят прогнозираното от държавите членки на ЕС потребление на енергия с 20 % до 2020 г. и с 32,5 % до 2030 г. 
Executive summary I Faced with the challenge of mitigating climate change, EU leaders have committed to saving 20 % of the EU Member States’ projected energy consumption by 2020 and 32.5 % by 2030.
Подобряването на енергийната ефективност на сградите е основен инструмент за постигане на тези цели. 
Improving the energy efficiency of buildings is a key tool to achieving these targets.
Сградите консумират най-голям дял от енергията и имат най-голям потенциал за икономии на енергия. 
Buildings consume the greatest share of energy and have the largest energy savings potential.
II Последната оценка относно постигнатия напредък от държавите членки по отношение на целите за енергийна ефективност показва, че е малко вероятно целта на ЕС за 2020 г. да бъде изпълнена, тъй като от 2014 г. насам потреблението на енергия в ЕС отново се увеличава. 
II The latest assessment of the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met, as EU energy consumption is rising again since 2014.
Целта на Сметната палата е да даде препоръки, които да помогнат на ЕС да постигне целта си за енергийна ефективност за 2030 г., като подобри икономическата ефективност на своите разходи по политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. 
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
III Общо за всички оперативни програми по политиката за сближаване ЕС е отпуснал бюджет от около 14 млрд. евро, което се равнява на 4 % от всички средства по политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. (357 млрд. евро), за подобряване на енергийната ефективност на сградите, от които 4,6 млрд. евро за жилищни сгради. 
III Collectively, Cohesion policy operational programmes allocated a budget of around €14 billion, equal to 4 % of all 2014-2020 Cohesion policy funds (€357 billion), to improve the energy efficiency of buildings, of which €4.6 billion for residential buildings.
Освен това държавите членки са предвидили в бюджетите си 5,4 млрд. евро национално съфинансиране за всички сгради, от които 2 млрд. евро за жилищни сгради. 
In addition, Member States budgeted €5.4 billion for national co-financing for all buildings, of which €2 billion for residential buildings.
IV Сметната палата посети пет държави членки (България, Чехия, Ирландия, Италия (Пулия), Литва), които са разпределили около 2,9 млрд. евро от средствата си по политиката на сближаване за енергийна ефективност на сградите. 
IV We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania) that allocated some €2.9 billion of their Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings.
Сметната палата разгледа дали този бюджет е бил използван разходно ефективно и дали Комисията и държавите членки са изпълнили препоръките от нейния Специален доклад No 21/2012, които са свързани с енергийната ефективност на обществените сгради. 
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings.
V Комисията е издала обширни насоки за подобряване на инвестициите в енергийна ефективност в сградите, включително на тяхната разходна ефективност, както препоръча Сметната палата в своя Специален доклад No 21/2012. 
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012.
Установихме примери за добри практики — използване на финансови инструменти в комбинация с безвъзмездна финансова помощ и модулация на ставките на помощта с цел увеличаване на лостовия ефект на частното финансиране и намаляване на риска от загуби от неефективно разпределение на ресурсите. 
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight.
VI Държавите членки са имали изискване проектите да се основават на енергиен одит, да осигуряват определени равнища на икономии на енергия и да водят до подобряване на енергийния клас на сградите. 
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating.
В повечето случаи те са разпределяли бюджета за проектите на принципа „първият по време е първи по право“, което не им е позволило да направят оценка на техните относителни разходи и ползи. 
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits.
Това означава, че те рядко са давали предимство на проекти, които осигуряват икономии на енергия или други ползи на по-ниска цена. 
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 4
VII Системата за мониторинг не предоставя данни относно спестената енергия в резултат на изразходването на средства на ЕС за обновяване на жилищни сгради. 
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings.
Поради това Комисията не е в състояние да оцени приноса на бюджета на ЕС за постигането на неговата цел за енергийна ефективност. 
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target.
Липсва показател за измерване на другите ползи, които могат да бъдат генерирани от тези инвестиции. 
No indicator measures the other benefits these investments may generate.
VIII Както и в своя Специален доклад No 21/2012, Сметната палата заключава, че разходите на ЕС за енергийна ефективност на сградите не се ръководят от принципа за разходна ефективност. 
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings.
По-доброто управление, особено в областта на подбора на проекти, би могло да доведе до по-големи икономии на енергия за всяко инвестирано евро. 
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested.
IX С оглед на увеличената амбиция за целите на ЕС за енергийна ефективност и перспективата за затягане на бюджетите, гарантирането на икономическа ефективност на разходите е по-важно от всякога. 
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
Въз основа на това Сметната палата дава препоръки, които следва да помогнат на ЕС да постигне целта си за енергийна ефективност за 2030 г., като подобри икономическата ефективност на своите разходи по политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. 
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
Те обхващат планирането и насочването на инвестициите; подбора на проекти, които да осигуряват по-големи икономии на енергия и други ползи при по-ниски разходи чрез извършването на оценка на относителните разходи и ползи; използване на показатели за измерване на икономиите на енергия и на другите ползи, и стимулирането на мерки за икономии на енергия по разходно ефективен начин. 5 
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5
Въведение Енергийна ефективност — цели и напредък 01 Подобрена енергийна ефективност означава използване на по-малко вложена енергия за равностойни крайни продукти1. 
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1.
Като използват енергията по-ефективно, гражданите на ЕС могат да намалят сметките си за електричество, да спомогнат за опазване на здравето си и на околната среда и да подобрят качеството на въздуха. 
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality.
02 Най-често срещаните съфинансирани от ЕС инвестиции в енергийна ефективност включват допълнителна изолация на сградите, енергийно ефективни прозорци, системи за термичен контрол и подобряване на отоплителните системи. 
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems.
Фигура 1 — Пример за обновена сграда (преди и след строителните дейности за енергийна ефективност) © Shutterstock/By PIXEL to the PEOPLE. 
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE.
Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p.
1), член 2, параграф 4: Крайни продукти могат да бъдат производителността, услугите, стоките или енергията. 
1). Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy.
6 1 
6 1 2 Ibid.
В преразгледаната Директива 2018/2002/ЕС относно енергийната ефективност3 е отразена по-амбициозната водеща цел на ЕС за енергийна ефективност до 2030 г. от най-малко 32,5 %. 
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %.
04 Новата Комисия се е ангажирала да прилага принципа „енергийната ефективност на първо място“, като акцентира върху начина, по който ЕС може допълнително да подобри енергийните характеристики на сградите и да ускори темповете на обновяване4. 
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4.
05 Данните на Евростат (февруари 2020 г.) показват, че през 2018 г. първичното енергийно потребление в държавите — членки на ЕС, е било с 4,9 % над целите за 2020 г. (вж. фигура 2): 7 2 3 4 Пак там. 
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018.
Директива 2018/2002/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за изменение на Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стp. 
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p.
210). „Европейски зелен пакт“ — Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. 
210). The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
COM(2019) 640 final от 11.12.2019 г. 
COM(2019) 640 final of 11.12.2019.
06 Последната оценка на Комисията относно постигнатия напредък от държавите членки по отношение на целите за енергийна ефективност5 показва, че е малко вероятно целта на ЕС за 2020 г. да бъде изпълнена. 
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5.
Тази тенденция затруднява още повече постигането на целта на ЕС за 2030 г. за намаляване на потреблението на енергия най-малко с 32,5 %. 
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve.
Потреблението на енергия следва да бъде намалено, особено в секторите с най-голям потенциал за икономии на енергия, като например сградния сектор. 
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings.
8 5 Фигура 3 — Потребление на енергия по сектори за 2017 г. (% от общото потребление) Източник: ЕСП въз основа на данни на Евростат за крайното енергийно потребление. 
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption.
07 Сградите, по-специално жилищните, са с най-голямо потребление на енергия в ЕС, следвани от транспорта и промишлеността. 
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors.
Те са и секторът с най-голям потенциал за икономии на енергия в Европа6. 
It is also the sector with the biggest available energy savings potential in Europe6.
Що се отнася до домакинствата в ЕС, 79 % от общото крайно енергийно потребление се дължат само на отоплението и топлата вода7. 
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7.
Икономиите на енергия в резултат на обновяването на сградите обикновено произтичат от по-добрата изолация, по-добрите системи за отопление и охлаждане и по-доброто осветление. 
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting.
Настоящият доклад е съсредоточен върху тези видове инвестиции, докато нов Специален доклад на Сметната палата No1/2020 акцентира върху минималните изисквания на ЕС за енергийна ефективност и енергийните етикети за уредите8. Документ на Комисията от 2017 г. „Добри практики в областта на енергийната ефективност“, Извлечени поуки, стр. 
While this report focuses on these types of investments, our Commission (2019) 224 final, “2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive”, as required by Article 24(3) of Directive 2012/27/EU.
18 и „Оценка на Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите“, COM SWD (2016) 408 final, стр. 
18 and COM SWD(2016) 408 final, “Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings” p.
Вж. https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling Вж. 
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling
Специален доклад No 1/2020 „Действията на ЕС във връзка с екопроектирането и енергийното етикетиране — важният принос за повишаване на енергийната ефективност е ограничен от сериозни забавяния и неспазвания на изискванията“. 
recent special report 01/2020 focused on the EU minimum energy efficiency requirements and energy labels for appliances8.
08 Комисията е изчислила, че постигането на целта за енергийна ефективност за 2030 г. ще изисква инвестиции в размер на около 282 млрд. евро годишно за обновяване на сградния фонд в ЕС9. 
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9.
Ако се реализират всички предвидени в бюджета инвестиции по политиката на сближаване на ЕС, предназначени за обществени и жилищни сгради, за периода 2014—2020 г. те ще възлязат на около 2 млрд. евро годишно. 
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020.
Разходна и правна рамка на ЕС 09 От Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд за периода 2014—2020 г. са планирани 14 млрд. евро за инвестиции в енергийна ефективност в обществени и жилищни сгради. 
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings.
Държавите членки са допълнили тези бюджети с 5 млрд. евро национално съфинансиране. 
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing.
В приложението е показана разбивка на този бюджет по държави членки. 
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex.