natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ОРМО използва показатели за измерване на напредъка към постигане на целите за развитие на селските райони, както и оценки от страна на независими експерти. 
The CMEF uses indicators to measure pro‐ gress towards the rural development objectives, as well as evaluations by independent evaluators.
57 Член 84, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕО) No 1122/2009. 
57 Article 84(1)(e) of Regulation (EC) No 1122/2009.
Констатации и оценки 42 70 По отношение на водите ОРМО определя пет референтни критерия58, един показател за резултати (райони с успешно стопанисване на земята, допринасящо за качеството на водите) и един показател за въздействие (подобряване на качеството на водите). 
Observations 42 70 Where water is concerned, the CMEF lays down five baseline indicators58, one result indicator (‘area under suc‐ cessful land management contributing to water quality’) and one impact indi‐ cator (‘improvement in water quality’).
По време на одита беше констатирано, че показателят за резултати не е достатъчно ясно формулиран, тъй като не уточнява какво се разбира под „успешно стопанисване на земята“; показателят за въздействието относно качеството на водите се отнася единствено до нитрати и фосфор; липсва показател за количеството води. 
The audit found that the result indica‐ tor is not sufficiently precise as it does not specify what is meant by ‘success‐ ful land management’, the impact in‐ dicator on water quality refers only to nitrates and phosphorus, and there is no water quantity indicator.
Освен това докладите на държавите членки за всички показатели от ОРМО често са с остарели или непълни данни. 
Moreover, reporting by Member States for all of the CMEF indicators is often outdated or incomplete.
В много случаи държавите членки не са определили целеви нива. 
In many cases, Member States have not set targets.
Някои добри примери бяха установени в средносрочните оценки, в които оценителите са успели да измерят количествено въздействието на някои (под)мерки върху качеството на водите, като са използвали модели, проучвания на бенефициенти и анализ на качеството (вж. каре 14). 
Some good examples were found of mid‐term evaluations in which the evaluators were able to quantify the impact of certain (sub) measures on water quality using mod‐ els, beneficiary surveys and qualitative research (see Box 14).
Това обаче не представлява общ стандартизиран подход, а съществуват и ясни слабости във връзка със системното количествено измерване на резултатите и въздействията, изчерпателния и надежден характер на данните и тяхната последователност. 
However, this is not a generalised approach and there are clear deficits as regards the sys‐ tematic quantification of results and impacts, data completeness, reliability and consistency.
Различни средносрочни оценки обръщат внимание на липсата на целеви нива в ПРСР, което затруднява оценката на напредъка към постигане на целите във връзка с водите. 
Several mid‐term evaluations draw attention to the lack of targets in RDPs, which makes it dif‐ ficult to assess progress towards the water objectives.
58 Качество на водите (брутен баланс на съдържащи се хранителни вещества), качество на водите (замърсяване с нитрати и пестициди), качество на водите (% от територията, определена като зона, застрашена от замърсяване с нитрати), употреба на водите (% от полезната земеделска площ, която е предмет на напояване) и защитни гори по отношение предимно на почви и води. 
58 Water quality (gross nutrient balances), water quality (pollution by nitrates and pesticides), water quality (% territory designated as nitrate‐vulnerable zone), water use (% irrigated utilised agricultural land), protective forests concerning primarily soil and water.
59 Наръчник за общата рамка за мониторинг и оценка. 
59 Handbook on Common Monitoring and Evaluation Framework.
Ръководство, ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, септември 2006 г. 
Guidance document, DG Agriculture and Rural Development, September 2006.
Пример за успешно измерване на въздействието в средносрочна оценка Италия (Ломбардия) — Във връзка с мярка 214 (агроекологични плащания) оценителят е използвал модели, за да изчисли на ниво парцели азотния излишък и съотношението експозиция/токсичност, измерени в подпочвените води като резултат от използването на пестициди. 
A good example of quantifying impact in a mid‐term evaluation Italy (Lombardy) — For measure 214 (agri‐environment payments), the evaluator used models to calculate, at parcel level, the nitrogen surplus and exposure toxicity ratio measured in groundwater as a consequence of the use of pesticides.
На регионално ниво общото намаляване на азотния излишък в резултат от прилагането на мярка 214 е било в размер на 2,6 кг/ха, а съотношението експозиция/ токсичност е намаляло с 3,9 %. 
At regional level, the overall reduction in nitrogen surplus due to measure 214 was 2,6 kg/ha, and there was a 3,9 % reduction in the exposure toxicity ratio.
Тези резултати са били още по-добре изразени в районите, където прилагането на мярката е било по-успешно. 
The effect was more pronounced in areas where uptake of the measure had been more successful.
Механизмите за мониторинг на политиката за водите са незавършени 72 Член 8 от РДВ задължава държавите членки да осигурят „програми за мониторинг на състоянието на водите, с цел събирането на подробна информация за него на територията на всеки район на речен басейн“. 
Water policy monitoring arrangements are incomplete 72 Article 8 WFD requires Member States to establish ‘programmes for the moni‐ toring of water status in order to es‐ tablish a coherent and comprehensive overview of water status within each river basin district’.
Предвидено е било до 2006 г. програмите за мониторинг да станат действащи и да съдържат програма за наблюда-ващ мониторинг (която обхваща целия регион) и програма за оперативен мониторинг (по-чест и задълбочен контрол, насочен към идентифициране на проблемните зони). 
Monitoring programmes were sup‐ posed to be operational by 2006 and to consist of a surveillance monitor‐ ing programme (covering the entire district) and an operational monitor‐ ing programme (more frequent and denser monitoring geared to identify problem areas).
Държавите членки също могат да изберат да изготвят програми за проучвателен мониторинг (напр. по отношение на специфични субстанции). Каре 14 
Member States may also choose to establish programmes of investigative monitoring (e.g. for specific substances). Box 14
Констатации и оценки 43 73 След оценка през 2012 г. на програмите за мониторинг на държавите членки ЕАОС посочва, че съществуват примери за изготвяне на доклади с много високо качество. 
Observations 43 73 Following an assessment of the Mem‐ ber States’ monitoring programmes in 2012, the EEA reported: ‘There are examples of very good high‐quality reporting.
Въпреки това обаче се наблюдават също така и случаи, при които докладите съдържат пропуски или противоречия60. 
However, there are also cases where reporting contains gaps or contradictions’60.
В друг доклад Комисията отбелязва: „От информацията, докладвана на Комисията, се вижда ясен пропуск в мониторинга. [...] 
In another report, the Commission states: ‘A clear gap in monitoring emerges from the informa‐ tion reported to the Commission. [...]
В някои държави членки екологичното и химичното състояние на водите са неизвестни за повече от 50 % от водните обекти.“61 В някои държави членки мрежите за мониторинг са били изготвени със закъснение и/или са съдържали методологични слабости. 
In some Member States ecological and chemical water status is unknown for more than 50 % of the water bodies’61. In some Member States, monitoring networks were set up late and/or have methodological weaknesses.
По време на одита беше констатирано, че в някои държави членки мониторингът е бил фокусиран върху събирането на информация във връзка със състоянието на водните обекти, без да се обръща голямо внимание на мониторинга на видовете натиск върху водите (вж. каре 15). 
The audit found that, in some Member States, monitoring focuses on col‐ lecting information on the status of water bodies, with little concern for monitoring the pressures on water (see Box 15).
На местно ниво е имало известен брой научни изследвания или експериментални мрежи, които са позволили установяването на връзка между земеделските практики и качеството на водите (вж. каре 16). 
At local level, there have been some scientific studies or experimental networks linking agri‐ cultural practices with water quality (see Box 16).
60 Доклад на ЕАОС No 8/2012 — Водите в Европа — оценка на състоянието и видовете натиск. 
60 EEA Report No 8/2012 ‘European waters — assessment of status and pressures’.
61 COM(2012) 670 окончателен. 
61 COM(2012) 670 final.
Доклад от Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно прилагането на рамковата директива за водите (2000/60/ЕО). 
Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the Implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC).
Пример за слабости в мрежа за мониторинг Франция — в таблицата с показатели на ПУРБ липсват специфични показатели за извършване на мониторинг единствено на причинените от земеделието случаи на натиск. 
River Basin Management Plans. An example of weaknesses in a monitoring network France — The RBMP scoreboard does not contain specific indicators for monitoring agricultural pressures alone.
Един от предоставените показатели позволява да се оцени кумулативното въздействие върху състоянието на водите от дейността на домакинствата, индустрията и земеделието. 
One of the indicators supplied relates to the cumulative impact of household, industrial and farming activities on water status.
Същото се отнася и до показател относно надвишаването на количествените целеви нива на възлови точки. 
The same is true of an indicator on exceeding quantitative targets at nodal points.
Отново във Франция показател във връзка с обема вода, извличан от различни сектори на дейност от подпочвените и повърхностните води, измерва количеството вода, използвано за напояване. Този показател обаче i) няма количествено изразена цел и ii) не позволява извлечения обем вода да бъде съпоставен с устойчиви стойности, измерени по време на засушаване. 
Still in France, an indicator on the volume of water drawn from groundwater and surface water bodies by different sectors of activity quantifies the water used for irrigation, but this indicator (i) has no quantified ob‐ jective and (ii) does not allow abstracted volumes to be compared with what is sustainable at times of water scarcity.
Пример за успешни мрежи за мониторинг Нидерландия разполага с две специфични мрежи за мониторинг, които позволяват установяването на връзка между земеделието и водите. 
Good examples of monitoring networks The Netherlands has two specific monitoring grids linking agriculture with water.
При първата мрежа се извършва оценка на концентрацията на известен брой субстанции в земеделските стопанства, които след това се съпоставят с базата данни, която съдържа информация относно начина на управление, използваните торове и други вещества, и т.н. 
The first network assesses concentrations of a number of substances on agricultural holdings and links these with a database contain‐ ing information about management type, manure and substances used, etc.
Другата мрежа използва съществуващите контролни точки в земеделските райони, за да оцени влиянието на земеделието върху качеството на водите (съдържание на фосфор и азот). 
The other network uses existing testing points in agricultural areas to assess the influence of agriculture on water quality (phosphorus and nitrogen content).
Дания разполага с програма за мониторинг, насочена към документиране на въздействието на националните планове за водната среда и други секторни земеделски програми върху преминаването на хранителни вещества във водната среда. 
Denmark has a monitoring programme aimed at documenting the effect of national aquatic environment plans and other agricultural sector programmes on the leaching of nutrients into the aquatic environment.
Наблюдавани са шест представителни водосборни басейни посредством директни измервания, събеседвания със земеделските производители относно земеделските практики, както и чрез моделиране на отношенията между земеделието и загубата на хранителни вещества в околната среда. Каре 16 Каре 15 
Six representative catchment areas are monitored through direct measurements, interviews with farmers about their farming practices and modelling of the relationship between agriculture and the loss of nutrients into the environment. Box 16 Box 15
Констатации и оценки 44 74 По този начин мониторингът в контекста на РДВ е довел до подобряване на осведомеността относно състоянието на водите в Европа и видовете натиск, на които са подложени, но въпреки това все още е непълен и резултатите му трябва да се тълкуват внимателно, като се имат предвид липсващите данни и методологичните недостатъци. 
Observations 44 74 Monitoring under the WFD has thus increased knowledge about the status of European waters and the pressures affecting them, but it is still incom‐ plete and results must be interpreted with care owing to data gaps and methodological shortcomings.
В повечето случаи липсва мониторинг от страна на държавите членки на отделните мерки в програмите на ПУРБ (вж. таблица 2). 
In most cases, there is no monitoring by Mem‐ ber States of the individual measures in RBMP programmes (see Table 2).
75 По отношение на мониторинга на ни-тратното съдържание в подпочвените и повърхностните води Директивата за нитратите62 изисква от държавите членки да „изготвят и прилагат адекватни програми за наблюдение с цел отчитане ефективността на програмите за действие“. 
75 As regards monitoring the nitrate content of surface water and ground‐ water, the Nitrates Directive62 requires Member States to ‘draw up and imple‐ ment suitable monitoring programmes to assess the effectiveness of action programmes’.
На всеки четири години те са длъжни да изготвят доклад относно концентрацията на нитрати в подпочвените и повърхностните води, еутрофикацията на повърхностните води, въздействието на програмите с действия върху качеството на водите и земеделските практики, измененията на застрашените от замърсяване с нитрати зони и програмите с действия, както и очакваните бъдещи тенденции в качеството на водите63. 
Every 4 years they are required to report on nitrate concen‐ trations in groundwater and surface water, the eutrophication of surface water, the impact of action pro‐ grammes on water quality and agricul‐ tural practices, revisions of nitrate‐vul‐ nerable zones and action programmes and anticipated future trends in water quality63.
Тези доклади от държавите членки се използват като основа за обобщаващия доклад на Европейската комисия относно прилагането на директивата. 
These reports by the Member States are used as the basis for a sum‐ mary report by the European Com‐ mission on the implementation of the Directive.
Въпреки това има някои забавяния при изготвянето на докладите от държавите членки във връзка с директивата за нитратите. 
However, there have been delays in the Member States’ reporting under the Nitrates Directive.
Обобщаващият доклад на ЕС за периода 2008—2011 г. е бил публикуван едва на 4 октомври 2013 г.64 76 Отделните доклади на държавите членки за периода 2008—2011 г. се различават по качество и подход. 
The sum‐ mary EU report for 2008–11 was not published until 4 October 201364. 76 The individual Member States’ re‐ ports for 2008–11 show differences in quality and approach.
В своя обобщаващ доклад Комисията отбелязва, че сред държавите членки има големи различия, що се отнася до формата и качеството на докладите, и вследствие на това не е лесно да се направи едно цялостно и съгласувано обобщение на ниво ЕС. 
In its summary report, the Commission states: ‘There was a large variety in both the format and the quality of the report content among Member States, with conse‐ quent challenges in developing a con‐ sistent aggregate synthesis at the EU level.
По подобен начин, в известен брой случаи цифровите данни, които се предоставят заедно с писмените доклади от държавите членки, са съдържали несъответствия и тълкуването им е било затруднено, като в резултат от това е трябвало да се поискат пояснения от държавите членки. 
Likewise, in a number of cases, digital data provided together with the written reports by Member States, presented inconsistencies and difficul‐ ties of interpretation, which required clarifications from Member States’.
Не само че данните не винаги са на разположение за всички държави членки, но има и случаи, в които не е възможно да се прави съпоставяне на информацията между държавите членки. 
Not only are data not always available for all Member States, in some cases there is no data comparability between Member States.
62 Член 5, параграф 6 от директивата за нитратите (91/676/ЕИО). 
62 Article 5(6) of the nitrates directive (91/676/EEC).
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water-nitrates/ 64 Работен документ на службите на Комисията SWD(2013) 405 окончателен, придружаващ доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазването на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници въз основа на докладите на държавите членки за периода 2008—2011 г. 
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water‐nitrates/ 64 Commission staff working document SWD(2013) 405 final accompanying the Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–11.
Констатации и оценки 45 Системата WISE, която е порталът към информацията за водите в Европа, трябва да бъде допълнително подобрена 77 Европейската информационна система за водите (WISE) е създадена през 2003 г. едновременно като инструмент за отчитане за държавите членки и като онлайн портал, предоставящ достъп до информацията за водите на ниво ЕС. 
Observations 45 WISE, the ‘gateway to European water information’, needs to be further improved 77 The Water Information System for Europe (WISE) was created in 2003 as both a reporting tool for Member States and an online portal giving access to water information at EU level.
Системата WISE се захранва от разнообразни информационни потоци, идващи, от една страна, от задължителните данни, събирани от ГД „Околна среда“ на Комисията в съответствие със задълженията и` в контекста на директивите за водите, пречистването на градските отпадъчни води, водите за къпане и за питейната вода, а от друга страна, от незадължителна информация, предоставена веднъж годишно от ЕАОС65. 
WISE is fed by a variety of data flows coming both from mandatory data collected by the Commission’s DG Environment as part of its obliga‐ tions under the Water Framework, Urban Wastewater, Bathing Water and Dinking Water Directives, and from voluntary data collected by the EEA on a yearly basis65.
Системата WISE не съдържа данни, предоставени от държавите членки съгласно Директивата за нитратите66 или информация, събрана от ГД „Земеделие“ посредством ОРМО. 
WISE does not contain data reported by the Member States under the nNtrates dDrective66 or data collected by DG Agriculture through the CMEF.
За периода 2003—2011 г. събраните и съпоставени от системата WISE данни са фокусирани по-скоро върху качеството на водите, а не върху количеството или риска от недостиг на вода4. 
From 2003 to 2011, the data collected and collated by WISE focused on water quality rather than water quantity or the risk of water scarcity4.
78 Въпреки потенциала за предоставяне на подробна информация относно водите в Европа системата WISE е изправена пред някои затруднения. 
78 Despite its potential to provide com‐ prehensive information about water in Europe, WISE is experiencing some difficulties.
Не всички информационни потоци в WISE са напълно интегрирани. 
Not all the data flows in WISE are fully integrated.
Поради въпроси, свързани с конфиденциалния характер на някои данни, както и заради разлики в мащаба, честотата на данните (средногодишни срещу тримесечни стойности) и обработването им от държавите членки (някои страни предоставят обобщени данни), не винаги е възможно данните да се съпоставят така, че да бъдат пълноценно използвани. 
Due to data confidentiality issues and differences in scale, data frequency (e.g. yearly averages versus four‐yearly averages) and data processing by Member States (some countries provide aggregated data), it is not always possible to col‐ late the data so as to exploit them fully.
Усилията на Комисията за разработване на показатели, които свързват качеството и количеството на водите със земеделските практики, все още не са ползотворни 79 От 2002 г. нататък Комисията започва да разработва серия от агроекологични показатели, които да позволят проследяване на ниво ЕС, на национално и на регионално ниво67 на интегрирането в ОСП на въпросите, свързани с околната среда. 
The Commission’s efforts to develop indicators linking water quality and quantity with agricultural practices have not yet been successful 79 Since 2002, the Commission has been working on the development of a set of agri‐environmental indicators (AEIs) to track the integration of environ‐ mental concerns into the CAP at EU, Member State and regional levels67.
На практика наличността на данните представлява проблем за по-голямата част от тези показатели (вж. таблица 5). 
In practice, data availability is a problem for most of these indicators (see Table 5).
Нито един от агроекологичните показатели не установява връзка с отделните земеделски практики. 
None of the AEIs make the link with individual agricultural practices.
65 Показателите на ЕАОС във връзка със земеделието и водите са следните: брутен баланс на съдържащи се хранителни вещества; използване на ресурсите от питейна вода; субстанции,поглъщащи кислород в реките; хранителни вещества в питейната вода; хранителни вещества в преходните, крайбрежните и морските води; хлорофил в преходните, крайбрежните и морските води; пестициди в подпочвените води (Доклад на ЕАОС от 2012 г. относно показателите за околната среда). 
65 EEA indicators related to agriculture and water are: gross nutrient balance; use of freshwater resources; oxygen‐consuming substances in rivers; nutrients in freshwater; nutrients in transitional, coastal and marine waters; chlorophyll in transitional, coastal and marine waters; pesticides in groundwater (EEA Environmental Indicator Report 2012).
66 По отношение на нитратите ЕАОС и ГД „Околна среда“ са насочили усилията си в последните годни към рационализиране на данните от докладите относно състоянието на околната среда, както и на тези, събрани в съответствие с директивата за нитратите и РДВ. 
66 Where nitrates are concerned, the EEA and DG Environment have worked in recent years towards streamlining data from the State of the Environment reports and collected under the nitrates directive and the WFD.
Целта е да се намали тежестта на държавите членки за изготвяне на докладите, като същевременно се подобрят съпоставимостта и последователността на данните от различни източници. 
The aim is to reduce the burden of reporting for Member States while improving the comparability and consistency of data from different sources.
Понастоящем тази дейност е преустановена. 
This work is currently suspended.
67 http://epp.eurostat.ec.europa. eu/portal/page/portal/agri_ environmental_indicators/ introduction. 
67 http://epp.eurostat.ec.europa. eu/portal/page/portal/agri_ environmental_indicators/ introduction.