natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Периодите на МФР никога не са съвпадали с периодите на стратегиите на ЕС (2000 — 2010 г. и 2010 — 2020 г.). 
The MFF periods have never been in line with the EU’s strategy periods (2000-2010 and 2010-2020).
Това затруднява Комисията при осъществяването на мониторинг и докладване относно приноса на бюджета на ЕС за цялостната стратегия на ЕС за периода на МФР 2007 — 2013 г. 
This made it more difficult for the Commission to monitor and report on the contribution of the EU budget to the EU’s overall strategy for the 2007-2013 MFF period.
3.9. 
3.9.
Така в своя отговор на Годишния доклад на ЕСП за 2013 г. Комисията обясни, че стратегията „Европа 2020“ все още не е била приета при одобряването на МФР за периода 2007 — 2013 г. и въвеждането на механизмите за мониторинг, оценка и докладване. 
Thus in its reply to our 2013 annual report, the Commission explained that ‘the Europe 2020 strategy had not been adopted when the 2007-2013 MFF was adopted and the monitoring, evaluation and reporting arrangements put in place.
Това в голяма степен обяснява защо не е било възможно да се определи точният принос на всяка една от финансовите програми за постигането на целите от тази стратегия (6). (4) Наред с другото, стратегията „Европа 2020“ се прилага и е предмет на мониторинг и като част от Европейския семестър — годишният цикъл на ЕС за икономическа и бюджетна координация с държавите членки. 
This largely explains why it has not been possible to single out the contribution of each financial programme to the targets set in that strategy’ (6). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 10.11.2015 (4) The Europe 2020 strategy is also implemented and monitored as part of the European Semester, the EU's annual cycle of economic and budgetary coordination with Member States.
(5) Въз основа на седемгодишната МФР се изготвя годишният бюджет на ЕС. 
(5) Based on the 7-year MFF, there is an annual budget for the EU.
(6) Отговор на Комисията на Годишния доклад на Сметната палата за 2013 година, точка 10.24. 
(6) The Commission’s reply to the 2013 annual report, paragraph 10.24.
ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА 3.8. 
3.8.
МФР за периода 2014 — 2020 г. е замислена с оглед на това да се съсредоточи върху изпълнението на стратегията „Европа 2020“. 
The 2014-2020 MFF has been designed with a view to concentrate on delivering on the Europe 2020 strategy.
Възможно е МФР за периода 2007 — 2013 г. да не съвпада напълно с обхванатия от стратегията „Европа 2020“ период. 
The 2007-2013 MFF period may not have fully coincided with the period covered by the Europe 2020 strategy.
Това обаче не означава липса на съответствие с цялостната стратегия. 
This, however, does not imply a lack of alignment with the overall strategy.
Освен това периодът, обхващащ МФР за 2014 — 2020 г., попада изцяло в рамките на и има същата крайна дата като периода на настоящата стратегия „Европа 2020“. 
Moreover, the 2014-2020 MFF period falls entirely within and has the same end date as the current Europe 2020 strategy period.
BG 10.11.2015 г. Официален вестник на Европейския съюз C 373/87 КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 3.10. 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/87 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES 3.10.
Не е лесно да бъде изменена рамката за мониторинг и докладване, докато действа текущата МФР. 
It is not easy to change the framework for monitoring 3.10.
Не само щеше да е необходимо да се направят промени в нормативната уредба, но също така при споделеното управление всяка държава членка щеше да е принудена да промени и собствените си процедури. 
Not only would it contribution of the EU budget to the EU’s overall objectives and to have been necessary to make changes to the governing the Europe 2020 strategy in particular. legislation but, where shared management applies, each Member State would also have had to alter its own procedures.
Рамката за мониторинг и докладване във връзка с МФР е приведена в съответствие със стратегията „Европа 2020“ за МФР за периода 2014 — 2020 г. 
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought into line with Europe 2020 with the 2014-2020 MFF.
Както се препоръчва в оценките на Лисабонската стратегия, с приемането на новата МФР функциите от бюджета на ЕС са били изменени, за да отразят приоритетите за растеж, залегнали в стратегията „Европа 2020“. 
This new MFF, as recommended by evaluations of the Lisbon strategy, aligned the headings of the EU budget to reflect the growth priorities of the Europe 2020 strategy.
3.11. 
3.11.
Плащанията по МФР за периода 2007 — 2013 г. ще продължат и след 2015 г. 
Payments made under the 2007-2013 MFF will continue beyond 2015.
В резултат на това първата половина на 10-годишния период на стратегия „Европа 2020“ се осъществява по МФР, разработена с оглед на друга стратегия. 
As a consequence, the first half of the 10-year Europe 2020 strategy period is taking place under an MFF designed for a different strategy.
През 2016 г. трябва да бъде публикуван първият обобщаващ доклад относно изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове(7) (ЕСИ фондове) — основните фондове за периода 2014 — 2020 г., които ще се използват за осъществяване на стратегията „Европа 2020“(8); През 2017 г. и 2019 г. се очаква публикуването на стратегически доклади относно приноса на ЕСИ фондовете за стратегията „Европа 2020“ (9). 
Summary reporting on the implementation of the European Structural and Investment Funds (7) (the ESI funds) — the main 2014-2020 funds used to deliver the Europe 2020 strategy — will start in 2016 (8); and strategic reports informing the debate on the contribution of the ESI funds to Europe 2020 are expected in 2017 and 2019 (9).
3.12. 
3.12.
В този контекст в следващите два раздела на тази част от главата се разглеждат два основни градивни елемента за ефективен мониторинг и докладване относно стратегията „Европа 2020“ — преобразуването на политическите стремежи от високо равнище в оперативни цели за бюджета на ЕС и капацитетът на Комисията да се справя с присъщите трудности, свързани с мониторинга и докладването. 
Against this background, the next two sections of this part of the chapter consider two key building blocks for effective monitoring and reporting on Europe 2020: translating high-level political aspirations into operational objectives for the EU budget, and whether the Commission was able to address the inherent difficulties in monitoring and reporting.
(7) ЕСИ фондовете включват Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд (КФ), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР). 
(7) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund (CF), the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF).
(8) С изключение на инициативата за младежка заетост, за която докладването е започнало през април 2015 г. 
(8) Except for the Youth Employment Initiative reporting for which started in April 2015.
(9) Регламент (EС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 
(9) Regulation (EU) No 1303/2013, of the European Parliament and of the Council (OJ L 347, 20.12.2013, p.
320), член 53. 
320), Article 53.
BG C 373/88 Официален вестник на Европейския съюз 10.11.2015 г. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА Приоритетите, водещите количествени цели, водещите инициативи, както и тематичните цели на стратегия „Европа 2020“, не са преобразувани в оперативни цели 3.13. 
EN C 373/88 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS Europe 2020 priorities, headline targets and flagship initiatives as well as thematic objectives do not serve as operational objectives 3.13.
Стратегията „Европа 2020“ е политическа стратегия от високо равнище. 
Europe 2020 is a high-level political strategy.
Както беше отбелязано по-горе, общите цели от високо равнище не са достатъчно фокусирани, за да се приложат на по-ниско, оперативно ниво (10). 
As we have noted previously, high-level general objectives may not be sufficiently focused to be useful at lower operational levels (10).
За целите на управлението е необходимо да се установят оперативни цели — с показатели, крайни количествени цели и при нужда — междинни цели. 
Operational objectives — with indicators, targets and milestones as necessary — need to be established for management purposes.
Тези оперативни цели следва да бъдат обвързани със стратегията „Европа 2020“. 
These operational objectives need to be linked to the Europe 2020 strategy.
Три приоритета, пет водещи количествени цели, седем водещи инициативи 3.14. 
Three priorities, five headline targets, seven flagship initiatives 3.14.
Стратегия „Европа 2020“ съдържа редица количествени цели, инициативи и тематични цели, както е показано в каре 3.2. 
A number of targets, initiatives and objectives are associated with Europe 2020, as illustrated in Box 3.2.
Поради това в настоящия и в следващите раздели се разглежда въпросът дали връзката между тези различни елементи е последователна. И по-специално — дали целите на високо равнище, заложени в стратегията „Европа 2020“, са преобразувани в оперативни елементи, които позволяват на ръководителите да извършват мониторинг и да докладват относно приноса на бюджета на ЕС към стратегията. 
This and the following sections therefore examine whether the relationship between these different elements is coherent: whether the high-level objectives given expression in the Europe 2020 strategy are translated into operational elements which allow managers to monitor and report on the contribution made by the EU budget to the strategy.
ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА 3.13. 
THE COMMISSION’S REPLIES 3.13.
От самото начало стратегията се позовава на тясното партньорство с държавите членки, което е ключово за нейния успех. 
From the beginning, the strategy has relied on a close partnership with Member States, which are key for its success.
С оглед на това количествените цели на „Европа 2020“ на равнище ЕС са разделени на цели на национално равнище. „Европа 2020“ далеч не е стратегия с подход „отгоре-надолу“ на равнище ЕС, а се основава на участието на всички заинтересовани действащи лица на европейско, национално, регионално и местно равнище. 
To this aim, EU-level Europe 2020 targets are broken down into national ones. Far from being an EU-level, top-down strategy, Europe 2020 is based on the involvement of all relevant actors at European, national, regional and local level.
Политическите стремежи на „Европа 2020“ са конкретизирани от определянето на количествени цели и са вдъхновили архитектурата на бюджета на ЕС. 
The political aspirations of Europe 2020 are made concrete by the definition of targets and have inspired the architecture of the EU budget.
Те са намерили израз в правното основание на програмите, финансирани от бюджета на ЕС. 
They have been translated into the legal basis of the programmes financed from the EU budget.
3.14. 
3.14.
Вж. отговора на Комисията по точка 3.1. 
See Commission reply to paragraph 3.1.
(10) Вж. Годишния доклад за 2012 година, точка 10.10. 
(10) See the 2012 annual report, paragraph 10.10.
Официален вестник на Европейския съюз C 373/89 Каре 3.2 — Приоритети на стратегията „Европа 2020“: интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (точка 3.15) Водещи количествени цели на стратегията „Европа 2020“ (точки 3.16 и 3.17) 1. 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/89 Box 3.2 — Europe 2020 priorities — smart, sustainable and inclusive growth (paragraph 3.15) Europe 2020 headline targets (paragraphs 3.16 and 3.17) 1.
Заетост: заетост за 75% от населението на възраст 20 — 64 години. 
Employment: 75 % of 20-to 64-year-olds to be employed.
Научноизследователска и развойна дейност: инвестиции в размер на 3% от брутния вътрешен продукт (БВП) на ЕС в научноизследователска и развойна дейност. 3. 
Research and Development (R&D): 3 % of the EU's gross domestic product (GDP) to be invested in R&D. 3.
Изменение на климата и енергийна устойчивост: намаляване с 20 % (или дори с 30 %, ако условията позволяват) на емисиите на парникови газове спрямо нивата от 1990 г.; 20 % енергия от възобновяеми енергийни източници; и 20 % увеличение на енергийната ефективност. 
Climate change and energy sustainability: greenhouse gas emissions 20 % (or even 30 %, if the conditions are right) lower than 1990; 20 % of energy from renewables; 20 % increase in energy efficiency.
Образование: намаляване на дела на преждевременно напусналите училище до под 10 %; увеличаване на броя на лицата, завършващи висше образование (най-малко 40 % от хората на възраст 30–34 години). 5. 
Education: reducing the rates of early school leaving below 10 %; at least 40 % of 30-to 34-year-olds completing third-level education. 5.
Борба срещу бедността и социалното из-ключване: намаляване с най-малко 20 млн. души на населението, намиращо се във или застрашено да попадне в зоната на бедността и социалното изключване. 
Fighting poverty and social exclusion: at least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion.
Водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ (точки 3.18 — 3.21) Интелигентен растеж: 1. „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“. 
Europe 2020 flagship initiatives (paragraphs 3.18 to 3.21) Smart growth: 1. Digital agenda for Europe.
2. „Съюз за иновации“. 
2. Innovation Union.
3. „Младеж в движение“. 
3. Youth on the move.
Устойчив растеж: 4. „Европа за ефективно използване на ресурсите“. 
Sustainable growth: 4. Resource-efficient Europe. 5.
5. „Индустриална политика за ерата на глоба-лизацията“. 
An industrial policy for the globalisation era. Inclusive growth: 6.
Приобщаващ растеж: 6. „Програма за нови умения и работни места“. 
An agenda for new skills and jobs. 7.
7. „Европейска платформа срещу бедността“. 
European platform against poverty.
Тематични цели (единствено за ЕСИ фондовете) (точки 3.22 — 3.25) 1. 
Thematic objectives (for ESI funds only) (paragraphs 3.22 to 3.25) 1.
Подобряване на постиженията в областта на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите. 
Strengthening research, technological development and innovation 2.
2. Подобряване на достъпа до ИКТ и на тяхното използване и качество. 
Enhancing access to, and use and quality of ICT.
Повишаване на конкурентоспособността на малките и средните предприятия (МСП) и на селскостопанския сектор (за ЕЗФРСР), и на сектора на рибарството и аквакултурите (за ЕФМДР). 
Enhancing the competitiveness of small and medium enterprises (SMEs), of the agricultural sector (for the EAFRD) and of the fishery and aquaculture sector (for the EMFF).
Подпомагане на преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори. 
Supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors.
Насърчаване на адаптацията към изменението на климата и превенцията и управлението на риска. 
Promoting climate change adaptation, risk prevention and management.
Съхраняване и опазване на околната среда и насърчаване на ресурсната ефективност. 
Preserving and protecting the environment and promoting resource efficiency.
Насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури. 
Promoting sustainable transport and removing bottlenecks in key network infrastructures.
Насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа за мобилността на работната сила. 
Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility.
Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация. 
Promoting social inclusion, combating poverty and any discrimination.
Инвестиране в образованието, обучението, професионалното обучение за придобиване на умения и в ученето през целия живот. 
Investing in education, training and vocational training for skills and lifelong learning.
Повишаване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересованите страни и ефективност на публичната администрация. 
Enhancing institutional capacity of public authorities and stakeholders and efficient public administration.
BG C 373/90 Официален вестник на Европейския съюз 10.11.2015 г. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 3.15. 
EN C 373/90 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.15.
Най-високо в „Европа 2020“ са поставени трите приоритета за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, заедно с петте водещи количествени цели, посочени в каре 3.2. 
At the highest level of Europe 2020 are the three priorities for smart, sustainable and inclusive growth, together with the five headline targets set out in Box 3.2.
Съществуват обаче различни и сложни връзки между тези приоритети и водещите количествени цели. 
However, the relationships between the priorities and headline targets are multiple and complex.
Така например водещите количествени цели са дефинирани като неизчерпателни и представителни за трите приоритета (11); не е направена ясна връзка между отделните цели и приоритетите. 
For example, the headline targets are defined as ‘non-exhaustive’ and ‘representative’ of the three priorities(11); there is no clear link between the individual targets and priorities.
3.16. 
3.16.
Водещите количествени цели представляват най-вече политически стремежи (12). 
The headline targets are essentially political aspira-tions(12).
С изключение на целите във връзка с емисиите на парникови газове и възобновяемата енергия, водещите количествени цели не са подкрепени с правно обвързваща рамка на ниво ЕС. 
With the exception of the targets relating to greenhouse gas emissions and renewable energy, the headline targets are not supported by a legally binding framework at the EU level.
Приносът от бюджета на ЕС не е отделен самостоятелно в контекста на постигането на водещите количествени цели. 
The EU budget contribution is not identified separately in the context of the achievement of the headline targets.
3.17. 
3.17.
От начина, по който водещите количествени цели са транспонирани в отделни цели за всяка държава членка, е видно също така, че те не представляват твърди оперативни цели. 
That the headline targets are not hard, operational targets is also exemplified by the way that they have been transposed into separate targets for each Member State.
По отношение на две от целите, дори ако държавите членки успеят да постигнат собствените си национални цели, водещите цели общо на равнище ЕС пак не биха били постигнати: а) ако всички национални цели се постигнат по отношение на заетостта за лицата на възраст между 20 и 64 години, заетостта ще бъде 74 %, тоест под водещата цел от 75 %; ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА 3.15. 
For two headline targets, if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline targets at EU level would still not be achieved. (a) fulfilling all national targets would yield an employment rate for the population aged 20 to 64 of 74 %, below the 75 % EU headline target; of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.15.
Тези количествени цели не са предназначени да бъдат взаимно изключващи се, нито да служат само на един от трите приоритета. 
These targets are neither meant to be mutually exclusive, nor are they intended to serve just one of the three priorities.
Налице е ясна връзка между отделните количествени цели и триадата „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“. 
There is a clear link between the individual targets and the triptych of smart, sustainable and inclusive growth.
Количествените цели са избрани така, че взаимно да се подкрепят и изцяло да допринасят за трите измерения на триадата. 
The targets were chosen to be mutually reinforcing and contributing altogether to the three dimensions of the triptych.
Количествените цели умишлено са неизчерпателни и не обхващат всички лостове за растеж. 
The targets are deliberately non-exhaustive and do not capture all levers for growth.
Те са примерни за вида промяна, който застъпва стратегията, и целят да подчертаят избран брой основни движещи сили на растежа от значение за всички държави членки, които могат да направляват действията на държавите членки. 
They are exemplary of the kind of change that the strategy is advocating and aim to highlight a selected number of key drivers for growth of relevance for all Member States, which could guide Member States’ action.
Избраният подход е също така резултат от извлечените поуки от Лисабонската стратегия, чиито приоритети бяха разводнени в резултат на прекалено големия брой количествени цели. „Европа 2020“ цели да се запази акцентът върху най-важното. 
This selected approach also comes from the lessons learnt from the Lisbon strategy, whose priorities were diluted due to the too high number of targets. Europe 2020 aimed to keep focus on the essentials.
Повечето от областите в рамките на „Европа 2020“ продължават да бъдат от компетентността на държавите членки. 
Most of the Europe 2020 areas remain in the hands of the Member States in terms of competences.
Поради това ЕС може да даде пример и да постави амбициозни и реалистични количествени цели, но определянето на националните цели продължава да е политически избор на национално равнище. 
Therefore, the EU can lead by example and set ambitious and realistic targets, but the definition of national ones remains a political choice at national level.
Комисията/ЕС не притежават правна компетентност за създаването на правно обвързваща рамка. 
The Commission/EU do not have legal competence for creating a legally binding framework.
Така например по отношение на заетостта Съюзът може единствено да предприеме мерки, за да гарантира координирането на политиките на държавите членки в областта на заетостта, и по-специално чрез определяне на насоки за тези политики. 
For example, concerning employment, the Union can only take measures to ensure coordination of the employment policies of the Member States, in particular by defining guidelines for these policies.
В своето съобщение (1) Комисията обяснява това като последица от национални политически решения. а) Вж. отговора на Комисията по точка 3.16 относно разпределението на компетентностите между Съюза и държавите членки съгласно член 5 от ДЕС. 
This has been explained, in its Communication (1), by the Commission as a consequence of national political choices. (a) See Commission reply to paragraph 3.16 on the division of competences between the Union and Member States as set out in Article 5 TEU.
(11) COM(2010) 2020 окончателен от 3 март 2010 г. „Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, раздел 2. 
(11) COM(2010) 2020 final of 3 March 2010, Communication from the Commission, ‘Europe 2020 — A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, Section 2.
(12) COM(2015) 100 окончателен от 2 март 2015 г. Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, „Резултати от консултациите с обществеността относно стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, раздел 1. 
(12) COM(2015) 100 final of 2 March 2015, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Results of the public consultation on the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, Section 1.
(1) COM(2014)130 от 5.3.2014 г., Преглед на резултатите от стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. 
(1) COM(2014) 130 of 5.3.2014, ‘Taking stock of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth’.
Официален вестник на Европейския съюз C 373/91 КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА б) ако всички национални цели се постигнат по отношение на научната и развойна дейност, това ще доведе до инвестиции в размер на 2,6 % от БВП до 2020 г., тоест под целта от 3 % (13). 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/91 THE COURT’S OBSERVATIONS (b) fulfilling all national targets for research and development would lead to an investment of 2,6 % of GDP by 2020, some way below the headline target of 3,0 % (13).
3.18. 
3.18.