natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9 ФИГУРА 2 Разработване на програми в рамките на Инструмента за предприсъединителна структурна политика Партньорство за присъединяване Приоритетни области от достиженията на правото на Общността Изготвя се от Комисията Национална програма План за действие за подготовка на присъединяването Изготвя се от страната кандидатка • Регламент (ЕО) No 1267/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно създаването на Инструмент за предприсъединителна структурна политика • Регламент (ЕО) No 1266/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. за координиране на помощта за страните-кандидатки в рамките на предприсъединителната стратегия Национален план за развитие Стратегия за развитие Изготвя се от страната кандидатка Комисия Оценка Последвана от две междуведомствени консултации Решение на Комисията Финансов меморандум Подписан и от страната кандидатка ПРОЦЕДУРНА РАМКА НА ИСПА Национална стратегия по ИСПА, определяща секторните стратегии и списъка на приоритетните проекти Изготвя се от страната кандидатка Заявление за финансиране на проект включващо подробно описание на проекта Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. Задължително становище от Комитета за управление на ИСПА Указания Наръчник ИСПА Указания АРП 
9 FIGURE 2 Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidate country • Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession • Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy National development plan development strategy prepared by candidate country The Commission Appraisal Followed by two interservice consultations Commission decision Financing memorandum Co-signed by the candidate country ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country Project application Containing detailed project description Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Obligatory opinion ISPA manual CBA guidelines Issued by the ISPA Management Committee Guidelines
Общият размер на отпуснатите за ИСПА средства за периода 2000–2006 г. е бил 7 280 милиона евро (1 040 милиона евро годишно по цени от 1999 г.4), които се разпределят между държавите бенефициенти въз основа на избрани критерии. 
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria.
ИСПА има за цел да използва тези средства балансирано между дейности в областта на околната среда и мерки, засягащи транспортната инфраструктура. 
ISPA aimed at using these funds according to an appropriate balance between measures in the field of the environment and measures relating to transport infrastructure.
Общо 366 проекта са одобрени за финансиране по ИСПА. От тях 201 са в сектора на околната среда, 78 в транспортния сектор, а 87 са свързани с техническо подпомагане. 
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance.
Бюджетът на ИСПА (по цени от 2006 г.), преди измененията и без да се включва техническото подпомагане, възлиза на 7 708 милиона евро5. 
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
Финансовият принос в проекти по ИСПА в областта на околната среда е в размер на 3 804 милиона евро, а в областта на транспорта — 3 904 милиона евро. 
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro.
В сектора на околната среда (вж. фигура 3) по-голямата част от 201-те проекта (73 %) са в областта на пречистването на отпадъчни води и водоснабдяването. 
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply.
В сектора на транспорта 78-те проекта по ИСПА са насочени основно (97 %) към железопътни мрежи, пътища и магистрали (вж. фигура 4). 
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4).
4 Член 4 от Регламент (ЕО) No 1267/1999 и Междуинституционално споразумение от 6 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и подобряването на бюджетната процедура (OВ C 172, 18.6.1999 г.), стр. 
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999).
5 Комисия, ГД „Регионална политика“, ситуация към 31.12.2007 г. 
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007.
10 ФИГУРА 3 РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ ПО ИСПА В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА Брой проекти: 46 Дял: 23 % Брой проекти: 9 Дял: 4 % Канализационни мрежи и пречиствателни станции Снабдяване с питейна вода Пречистване на отпадъчни води и снабдяване с питейна вода Управление на твърди отпадъци Други Брой проекти: 52 Дял: 26 % Брой проекти: 89 Дял: 45 % Брой проекти: 5 Дял: 2 % Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Процентът на съфинансиране при ИСПА може да достигне 75 % от публичните или еквивалентните им разходи6. 
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6.
Националното участие понякога приема формата на заеми, отпуснати от финансови институции като Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР). 
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD).
6 При проекти, за които се счита, че са от особена важност за реализиране на общите цели на ИСПА, този процент може да бъде увеличен до 85 % съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1267/1999. 
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999.
11 ФИГУРА 4 РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ ПО ИСПА В ОБЛАСТТА НА ТРАНСПОРТА Брой проекти: 2 Дял: 3 % Брой проекти: 39 Дял: 50 % Брой проекти: 37 Дял: 47 % Пътища и магистрали Железопътна мрежа Други Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
12 ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД 7. 
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7.
Прилагането на ИСПА в страните кандидатки е представлявало първи опит с мащабни инвестиции, съфинансирани от Европейския съюз. 
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union.
Поради това, като се имат предвид значението на ИСПА за присъединяването на страните кандидатки и констатациите от предишни одити7, Палатата реши да извърши одит на ИСПА с цел да отговори на следните въпроси: a) Съществувала ли е последователна стратегия и адекватна подготовка в подкрепа на дейностите по ИСПА? б) Проектите изпълнявани ли са в съответствие с планирането? в) Проектите спомогнали ли са за спазването на директивите на ЕС в областта на околната среда от страна на държавите бенефициенти и за подобряването на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T)? 
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T?
Програмният период на ИСПА е 2000–2006 г., а по-голямата част от държавите бенефициенти се присъединиха към ЕС през май 2004 г. 
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
Към 31 декември 2007 г. само за ограничен брой от 279-те инфраструктурни проекта са изготвени окончателни доклади. 
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available.
Поради това Палатата успя да извърши само предварителна оценка на изпълнението и постиженията на проектите. 
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Беше разгледана извадка от 32 проекта, одобрени между 2000 и 2003 г. (16 в областта на околната среда и 16 в областта на транспорта), обхващаща шест държави бенефициенти. 
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined.
16 проекта бяха посетени на място (осем транспортни и осем от областта на околната среда) в Чешката република, Полша, Латвия и Румъния. 
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Останалите 16 проекта бяха подложени на документна проверка. 
The other 16 projects were subject to a desk-review.
Те засягат гореспоменатите страни, както и Унгария и България. 
They concern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Проверки на документи и интервюта бяха проведени както в централата на Комисията, така и в нейните делегации. 
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
В страните кандидатки бяха проведени срещи с министрите на околната среда и транспорта, с регионалните и местни органи, както и с крайните бенефициенти. 
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries.
В допълнение Палатата извърши проучване, като изпрати въпросници на 155 ръководители на проекти и органи, натоварени с ежедневното управление на проекти8 в посетените четири държави, с цел да събере мнения относно проблемите, възникващи най-често в хода на изпълнението на ИСПА. 
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation.
Палатата получи 145 отговора9 (93 % получени отговори). 
The Court received 145 answers9 (93 % response rate).
Освен това Палатата се консултира с експерти от международни финансови институции с опит в проекти в областта на околната среда и транспорта. 
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions.
7 Специален доклад No 5/2003 на Палатата относно финансирането на проекти в областта на околната среда в страните кандидатки по програмите ФАР и ИСПА (OВ C 167, 17.7.2003 г., стр. 
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
1), Специален доклад No 15/2000 относно Кохезионния фонд (OВ C 279, 2.1.2000 г., стр. 
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
1) и Специален доклад No 6/2005 относно трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) (OВ C 94, 21.4.2006 г., стр. 
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p.
8 Ръководителите на проекти представляват 42 % от проектите по ИСПА в секторите на околната среда и транспорта. 
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
9 По технически причини, като неправилно попълване на въпросника или непълни отговори, бяха използвани 127 от отговорите (82 %). Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
ОБЩА РАМКА И ОДИТНИ КРИТЕРИИ 13. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13.
По искане на Комисията всяка държава бенефициент е изготвила национални стратегии по ИСПА за секторите на транспорта и околната среда. 
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission.
Целта на тези стратегии е да идентифицират приоритетните цели, като очертаят секторните, подсекторните и географските приоритети, например транспортни участъци с намален капацитет или места с висок риск за околната среда, и определят необходимите ресурси. 
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed.
Националните стратегии по ИСПА следва също така да посочват рамките за идентифициране на проекти и да установят критериите, които ще бъдат използвани при подбора и оценката на предложенията за проекти (вж. приложение I). 
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I).
Страните кандидатки подават заявление до Комисията, което трябва да съдържа, inter alia, следните елементи10: a) времеви график за изпълнението на дейностите; б) анализ на разходите и ползите; в) финансов план, включително източници на финансиране, различни от ИСПА. 
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA.
Палатата анализира стратегическите документи и изготвянето на проекти по ИСПА, като провери дали: a) националните секторни стратегии съдържат оценка на секторните нужди в областта на околната среда и транспорта, която цели да се достигнат стандартите на ЕС в областта на околната среда и да се развият и разширят връзките с трансевропейските транспортни мрежи; б) Комисията е разработила навреме ръководства и указания, които да позволят на страните кандидатки да представят предложения, съдържащи пълната необходима информация. 
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether: (a) the national sectoral strategies contained an assessment of sectoral needs in the fields of environment and transport designed to catch up with EU environmental standards and upgrade and expand links with trans-European transport networks; (b) the Commission developed on time manuals and guidelines to enable candidate countries to submit proposals containing all the relevant information.
10 Член 7, параграф 3, буква а) и приложение I от Регламент (ЕО) No 1267/1999. 
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999.
Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. ЦЕЛЕНАСОЧЕНИ СТРАТЕГИИ ПО ИСПА 16. 
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16.
Рамковите документи на Комисията за секторите на околната среда и транспорта се оказват ефективни при избора на ключовите критерии за изготвяне на национални стратегии по ИСПА, които включват общите приоритети и определят проектите, които ще бъдат осъществени с финансова подкрепа от ИСПА (вж. каре 1). 
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1).
В случаите, когато са установени недостатъци, Комисията е предоставила подкрепа при тяхното преодоляване (вж. каре 2). 
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2).
14 КАРЕ 1 КАРЕ 2 В сектора на околната среда в Латвия ИСПА се концентрира основно върху проекти, които помагат на страната да спази изискванията на законодателството на Общността в областта на околната среда и да изпълни целите на Партньорството за присъединяване. 
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership.
Стратегията идентифицира и подбира проекти, които да бъдат предложени за финансиране в рамките на ИСПА и които отговарят на гореспоменатите критерии. 
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria.
Изборът на проекти за финансиране от ИСПА се основава на правителствени насоки, установени съгласно принципите на политиката в областта на околната среда. 
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy.
В Румъния актуализираната версия от 2003 г. на Националната транспортна стратегия не е получила без-резервна подкрепа от Комисията поради наличието на някои недостатъци. 
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
С оглед коригирането на тези недостатъци, Комисията е взела решение да финансира проект за техническо подпомагане, който цели изготвянето на общ транспортен план. Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
18. 
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18.
Въпреки че в някои случаи не е било възможно да се обясни класирането на инвестиционните проекти11, проверката на стратегиите на четирите посетени страни позволи на Палатата да заключи, че като цяло националните секторни стратегии по ИСПА ясно идентифицират нуждите на всяка страна, като вземат предвид и съществуващите национални планови документи (вж. каре 3). 
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3).
Националните стратегии по ИСПА действат като инструмент при подбора на проекти за финансиране в рамките на ИСПА, като свързват целите и приоритетите с конкретни предложения за проекти. 
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals.
В някои случаи националните стратегии по ИСПА са представлявали развиване на съществуващи национални стратегии, които вече са взели предвид нуждата да се приемат достиженията на правото на Европейската общност в областта на околната среда (вж. каре 4). 
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4).
11 Това беше посочено също така в Специален доклад No 5/2003 на Палатата (недостатъци при стратегиите, точки 18–20). 
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
КАРЕ 3 КАРЕ 4 15 В началото на 90-те години полското правителство, със съдействието на други държави, инициира действие за защита на околната среда в Балтийския район. 
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries.
Конвенцията от Хелзинки12 вече е определила региона на Краков като една от „горещите точки“ за опазването на Балтийско море, тъй като в тази област, въпреки отдалечеността и` от брега, множество промишлени предприятия изхвърлят отпадъци в река Вистула, която се влива в Балтийско море. 
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Изготвено е общо решение за цялата градска зона на Краков, което е включено в Националната програма за пречистване на комунални отпадъчни води. 
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater.
Проектът за изграждане на пречиствателна станция за отпадъчни води в Краков е включен в националната стратегия по ИСПА за околна среда през 1999 г. като един от приоритетните проекти. 
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
12 Конвенция от Хелзинки: конвенция за опазване на морската околна среда в района на Балтийско море, подписана през 1974 г. и ревизирана през 1992 г., която засяга всички страни с излаз на Балтийско море. 
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
Конвенцията се отнася до целия район на Балтийско море, включително вътрешните води, както и водите на самото море и морското дъно. 
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Взети са мерки и за намаляване на замърсяването от наземни източници за целия водосборен басейн на Балтийско море. 
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
В Латвия основните цели на Националния план за политика в областта на околната среда, одобрен през 1995 г., са да помогне на страната да изпълни изискванията на правната рамка на Общността в областта на околната среда и целите на Патньорството за присъеднияване. 
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership.