natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Констатации и оценки 37 Фондовете за развитие на селските райони не са били използвани в достатъчна степен за преодоляване 44 Тъй като често мерките имат подмерки, които не са насочени към водите, не всички проекти, които са финансирани по тези мерки, на практика са свързани с опазването на водите. на проблемите, свързани с водите Нивото на прилагане на мерките, насочени към водите, не винаги отговаря на очакванията 56 В мерките за развитие на селските райони, които е възможно да окажат пряко въздействие върху опазването на водите, се включват и тези, при които от земеделските производители се изисква да променят земеделските си практики, като намалят използването на пестициди или торове, или като адаптират посевите си към местните хидроложки условия. 
Observations 37 Rural development fund‐ ing has been underused as a response to water concerns The implementation rate of water‐related measures is not always on track 56 Rural development measures that may have a direct effect on the protection of water include those that require farmers to change their farming prac‐ tices by reducing the use of pesticides or fertilisers or adapting their crops to the local hydrological situation.
Начинът, по който тези мерки в действителност се прилагат, представлява важен фактор при оценката на това дали потенциалът на ЕЗФРСР във връзка с опазването на водите е използван пълноценно. 
The way these measures are actually used is an important factor when assess‐ ing whether the EAFRD’s potential as regards water protection has been fully exploited.
Сметната палата проучи този аспект посредством анализ на мерките, активирани от държавите членки в техните ПРСР, както и чрез оценка на употребата от страна на държавите членки на възможностите, предвидени в член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005 във връзка с разходите за прилагане на РДВ. 
The Court examined this aspect, firstly, through an analysis of the measures activated by Member States in their RDPs and, secondly, through an analysis of the use made by Member States of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005 as regards costs related to implementation of the WFD.
57 Сметната палата анализира степента на изпълнение на активните мерки за развитие на селските райони, посочени от самите държави членки като оказващи пряко въздействие върху опазването на водите. 
57 The Court has analysed the implemen‐ tation rate of active rural development measures identified by the Member States themselves as having a direct effect on water protection.
Въпреки че този анализ е ограничен в някои отноше-ния44, резултатите от него сочат, че в около половината от всички случаи степента на изпълнение е в съответствие с очакванията. 
Although this analysis has certain limitations44, the results show that in around half of all cases the implementation rates are on track.
Констатации и оценки 38 58 Въпреки това държавите членки не са успели да се възползват от възможностите, предвидени в член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005, който изрично постановява, че мярка 21345 може да бъде използвана „за да компенсира направените разходи и пропуснатите доходи, произтичащи от неблагоприятното положение във въпросните райони, свързани с прилагането на [РДВ]“ (вж. таблица 4). 
Observations 38 58 However, Member States have failed to take advantage of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005, which specifically provides that measure 21345 can be used ‘to compensate for costs incurred and income foregone resulting from disadvantages in the areas related to the implementation of [the WFD]’ (see Table 4).
59 По време на одитните посещения нито една от държавите членки, с изключение на Дания46, не е била активирала мярка 213 във връзка с РДВ, така както е предвидено в член 38. 
59 At the time of the audit visits, none of the Member States except Denmark46 had activated measure 213 in respect of the WFD as provided in Article 38.
Според Комисията22 едва 4 % от представените и` ПУРБ са посочвали, че разпоредбите на член 38 ще бъде използвани с цел компенсиране на земеделските производители, спазващи изискванията на РДВ. 
According to the Commission22, only 4 % of the RBMPs submitted to it indicate that they will use Article 38 to compensate farmers for the require‐ ments of the WFD.
Ограниченото използване на мярка 213 е било причинено, наред с други фактори, от забавяния в държавите членки във връзка с приключването на техните ПУРБ. 
This limited use of measure 213 was caused by, among other things, delays in the Member States’ finalising their RBMPs.
Друг фактор, който затруднява използването на мярка 213, е че за свързаните с РДВ плащания правилата за прилагане са били публикувани едва през февруари 2010 г.47 — три години и два месеца след началото на програмния период за развитие на селските райони48 и повече от една година, след като ПУРБ е трябвало да бъдат приключени в съответствие с член 13 от РДВ. 
An‐ other factor unfavourable to the use of measure 213 is that, for payments linked to the WFD, implementation rules were not published until Febru‐ ary 201047 — 3 years and 2 months after the start of the rural develop‐ ment programming period48 and more than 1 year after the RBMPs were to be completed under Article 13 WFD.
45 Мярка 213: Плащания по програма Натура 2000 и плащания, свързани с директива 2000/60/ЕО (РДВ). 
45 Measure 213: ‘Natura 2000 payments and payments linked to Directive 2000/60/EC (WFD)’.
46 Дания е активирала мярка 213 за компенсация за разходите във връзка със спазването на широката 10 м защитна ивица, но поради временното спиране на датската ПУРБ през декември 2012 г. прилагането на мярката е в застой. 
46 Denmark had activated measure 213 to compensate for the costs related to the implementation of 10m‐wide buffer strips, but due to the suspension of the Danish RBMPs in December 2012 implementation of the measure is on hold.
47 Регламент (ЕС) No 108/2010 на Комисията от 8 февруари 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1974/2006 за определянето на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 36, 9.2.2010 г., стр. 
47 Commission Regulation (EU) No 108/2010 of 8 February 2010 amending Regulation (EC) No 1974/2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 36, 9.2.2010, p. 4).
4). 48 ЕЗФРСР, 2007—2013 г. Степен на изпълнение на мерките за развитие на селските райони1, посочени от държавите членки като оказващи пряко въздействие върху опазването на водите (в %) Държава Мярка 115 121 125 213 214 216 226 321 Дания 84,1 24,2 Франция (континенталната част) 69,7 39,8 85,8 16,9 Гърция 17,0 35,7 71,7 21,5 Италия (Ломбардия) 75,8 42,4 69,0 51,9 Словакия 85,8 88,2 91,8 Нидерландия 51,0 30,4 95,7 9,7 Испания (Андалусия) 9,4 70,0 27,6 73,1 Степен на изпълнение в съответствие с очакванията (> 60 %) Мярка 213 не е активирана в нито една от държавите членки, посетени по време на одита Мярката не е посочена от държавата членка като оказваща пряко въздействие върху опазването на водите Опазване 1 Мярка 115: Създаване на услуги за управление, подпомагане и консултации; мярка 121: модернизация на земеделски стопанства; мярка 125: инфраструктура, свързана с развитието и адаптирането на земеделието и горското стопанство; мярка 214: агроекологични плащания; мярка 216: подпомагане на инвестициите в непроизводствени дейности; мярка 226: възстановяване потенциала на горското стопанство и въвеждане на превантивни мерки; мярка 321: основни услуги за икономиката и населението в селските райони. 
Implementation rates for rural development measures1 identified by Member States as having a direct effect on water protection (in %) Country Measure 115 121 125 213 214 216 226 321 Denmark 84,1 24,2 France (mainland) 69,7 39,8 85,8 16,9 Greece 17,0 35,7 71,7 21,5 Italy (Lombardy) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Netherlands 51,0 30,4 95,7 9,7 Spain (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Implementation rates on track (> 60 %) Measure 213 not activated in any of the Member States visited during the audit Measure not identified by the Member State visited as having a direct effect on water Protection 1 Measure 115: ‘setting up of management, relief and advisory services’; measure 121: ‘modernisation of agricultural holdings’; measure 125: ‘infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; measure 214: ‘agri‐environment payments’; meas‐ ure 216: ‘non‐productive investments’; measure 226: ‘restoring forestry potential and introducing prevention actions’; and measure 321: ‘basic services for the economy and rural population’.
Източник: Европейска комисия, данни към 31 март 2013 г. 
Source: European Commission, data as of 31 March 2013.
Таблица 4 
Table 4
Констатации и оценки 39 Рядко са били използвани финансовите инструменти, които са специално замислени с цел преодоляване на свързаните с водата проблеми 60 В Решение 2009/61/ЕО на Съвета49 се отбелязва нуждата от укрепване на възможностите за реагиране на известен брой „съществени нови предизвикателства“, идентифицирани през 2003 г.50, едно които е „управлението на водите“. 
Observations 39 Financial instruments especially conceived to address water issues have barely been used 60 Council Decision 2009/61/EC49 indi‐ cated the need to strengthen the response to a number of‘crucial new challenges’ identified in 200350, one of which was ‘water management’.
В съответствие с това решение „проверката на състоянието“ е довела до предоставянето на допълнителни средства, насочени към тези нови предизвикателства. 
In line with the Decision, the Health Check made available additional funds tar‐ geting these new challenges.
Общият размер на допълнителния бюджет е 3,8 млрд. евро. 
The total additional budget was 3,8 billion euro.
Същевременно в отговор на икономическата криза от 2008 г. Комисията изготви Европейски план за икономическо възстановяване51 (EERP). 
At the same time, as a response to the 2008 economic crisis, the Commis‐ sion drew up the European Economic Recovery Plan51 (EERP).
По EERP се отпускат допълнително 1 млрд. евро, които следва да се изразходят за широколентова инфраструктура в селските райони, както и за новите предизвикателства. 
The EERP pro‐ vided an extra one billion euro to be spent on broadband in rural areas and any of the new challenges.
61 През 2010 г. в контекста на първите изменения на ПРСР вследствие на „проверката на състоянието“ държавите членки са разпределили 26,9 % от допълнителните средства за ОСП (1,3 млрд. евро) за „новите предизвикателства“ във връзка с управлението на водите52 (вж. фигура 8). 
61 In 2010, under the first amendments to RDPs following the Health Check, Member States allocated 26,9 % of the additional CAP funds (1,3 billion euro) to the ‘new challenge’ of water man‐ agement52 (see Figure 8).
Средният процент на изпълнение за тези фондове в края на 2012 г. е 17,5 % за ЕС-27. Тази стойност обаче варира значително между различните държави членки53 (вж. приложение IV за повече подробности). 
The average implementation rate of these funds at the end of 2012 was 17,5 % for the EU‐27, although this figure varies wide‐ ly among Member States53 (see Annex IV for more details).
Въпреки че „проверката на състоянието“ е предоставила възможност за по-добро интегриране в ПРСР на въпросите, свързани с управлението на водите, на практика по-голямата част от държавите членки са използвали в много малка степен тези допълнителни средства. 
Although the Health Check provided an opportunity to further integrate water manage‐ ment issues into RDPs, in practice most Member States have made very little use of the extra funds.
49 Решение 2009/61/ЕО на Съвета от 19 януари 2009 година за изменение на Решение 2006/144/ЕО относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.) (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 
49 Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 30, 31.1.2009, p.
50 Съображение 3 от Решение No 2009/61/EО: „В оценката на прилагането на реформата на общата селскостопанска политика от 2003 г., изменението на климата, възобновяемите енергийни източници, управлението на водите, биоразнообразието и преструктурирането на сектора на млякото и млечните продукти бяха посочени като съществени нови предизвикателства за европейското селско стопанство. 
50 Recital 3 to Decision 2009/61/EC: ‘In the assessment of the implementation of the Common Agricultural Policy reform of 2003, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and dairy restructuring were identified as crucial new challenges for European agriculture.’
51 COM(2008) 800 окончателен от 26 ноември 2008 г. 
51 COM(2008) 800 final of 26 November 2008.
52 Сметната палата отбелязва, че някои от тези фондове, които са насочени към разрешаване на „новите предизвикателства“ на Разпределение през 2010 г. на средствата, отпуснати за различните „нови предизвикателства“ в контекста на „проверката на състоянието“ и плана за възстановяване преструктуриране на сектора на млечните продукти 14,5 % 0,3 % широколентова инфраструктура 7,3 % изменение на климата 14,2 % възобновяема енергия 5,6 % биологично разнообразие 31,2 % управление на водите 26,9 % иновации във връзка с нови предизвикателства Източник: Европейска комисия. 
53 The Commission does not have validated figures for these implementation rates. However the figures presented by the Court are based on information supplied by the Commission. Planned distribution of Health Check and Recovery funds among ‘new challenges’ as at 2010 Dairy restructuring 14,5 % Innovation linked to new challenges Broadband 7,3 % Climate change 14,2 % Renewable energy 5,6 % Biodiversity 31,2 % Water management 26,9 % 0,3 % Source: European Commission.
Констатации и оценки 40 Принципът „замърсителят плаща“ не е бил интегриран в ОСП 62 Принципът „замърсителят плаща“ задължава замърсителят да поема разходите за предотвратяване, контролиране и отстраняване на замърся-ването54. 
Observations 40 The polluter pays princi‐ ple has not been inte‐ grated into the CAP 62 The polluter pays principle requires the polluter to bear the expense of preventing, controlling, and cleaning up pollution54.
Понастоящем този принцип представлява правно задължение, утвърдено на ниво ЕС в Договора55 и в директивата относно екологичната отговорност56, както и изрично в член 9 от РДВ. 
Nowadays the princi‐ ple is a legal obligation endorsed by the EU in its Treaty55 and in the Envi‐ ronmental Liability Directive56, and referred to explicitly in Article 9 WFD.
63 Земеделските практики водят едновременно до ползи и вреди за околната среда. 
63 Agricultural practices result in both benefits to and burdens on the envi‐ ronment.
Отрицателните странични ефекти на земеделието върху околната среда често включват въвеждането на нежелани химикали (замърсители) в околната среда. 
The negative environmental effects of agriculture often include the introduction of unwanted chemi‐ cals (pollutants) into the environ‐ ment.
Разпокъсаният характер на замърсяването, причинено от земеделието, и трудното идентифициране на замърсителя, възпрепятстват прилагането на законодателството в областта на околната среда, както и определянето на отговорността за щетите54. 
‘The diffuse nature of pollution from agriculture and the difficulty of identifying the polluter hamper en‐ forcement of environmental laws and allocation of responsibility for dam‐ ages’54.
Въпреки това принципът „замърсителят плаща“ следва да се прилага, когато земеделската дейност причинява екологични вреди, които засягат частната и публичната собственост54. 
Nevertheless, ‘the polluter pays principle should apply when agricul‐ tural activities impose environmental harm that affects private and public property’54.
Може да съществуват механизми за прилагане на принципа „замърсителят плаща“ (като глобите, наложени на ниво държави членки), но те не влияят върху плащанията, които се получават от бенефициентите на ОСП. 
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive.
64 Санкциите, които понастоящем се налагат на земеделските производители, които не спазват изискванията за кръстосано спазване (т.е. надвишават допустимото нормативно ниво на за-мърсяване), не са изчислени въз основа на разходите по причинените щети и така е възможно да съответстват само на част от тях. 
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost.
В много случаи те не отговарят на сериозния характер на извършеното от страна на земеделския производител нарушение на задълженията за кръстосано спазване. 
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations.
Това вече е било посочено от Сметната палата в нейния Специален доклад No 8/2008. 
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008.
В тази връзка Сметната палата отново обръща внимание на слабостите, отбелязани в точки 40—43 относно прилагането на механизма за кръстосано спазване. 
In this respect the Court again draws attention to the weaknesses noted in paragraphs 40 to 43 regarding the application of cross‐compliance.
Следователно по начина, по който в момента се прилага, механизмът за кръстосано спазване може да предостави полезно, но все пак само частично решение на принципа „замърсителят плаща“. 
Therefore, at the moment, as it is currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pol‐ luter pays principle.
65 Значителен брой плащания за развитие на селските райони не попадат в обхвата на механизма за кръстосано спазване9. 
65 A significant number of payments under rural development are not tied to cross‐compliance9.
В резултат на това земеделски производител, който замърсява, ще продължи да получава тези плащания, без те изобщо да бъдат намалени. 
As a result, a farmer who pollutes will continue to receive these payments without any reduction.
Понастоящем не съществува механизъм, който като отчита в достатъчна степен разходите за предотвратяване или отстраняване на замърсяванията, причинени от земеделски производител, да намалява пропорционално размера на плащанията за развитие на селските райони. биоразнообразието, също могат да окажат положително въздействие върху водите. 
At present, no mechanism exists which proportionately takes into account the costs of preventing or cleaning up the pollution that a farmer causes and which reduces the rural development payments accordingly.
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle (Земеделието и принципът „замърсителят плаща“), том 11.3 Electronic Journal of Comparative Law, декември 2007 г., http://www. ejcl.org/113/article113-15.pdf. 
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, vol. 11.3 Electronic Journal of Comparative Law, December 2007, http://www.ejcl.org/113/ article113‐15.pdf.
55 Член 191, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. 
55 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
56 Директива 2004/35/EО на Европейския парламент и на Съвета (OВ L 143, 30.4.2004 г., стр. 
56 Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 143, 30.4.2004, p.
56), изменена с Директива 2006/21/EО (OВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 
56), amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p.
15) и Директива 2009/31/EО (OВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 
15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p.
Констатации и оценки 41 Системите за мониторинг и оценка не предоставят цялостна картина 66 От години вече политиката на ЕС за водите е по-силна и са въведени инструментите на ОСП с потенциал за разрешаване на свързаните с водите проблеми: i) механизмът за кръстосано спазване е въведен през 2003 г., а от 2005 г. става задължителен за всички земеделски производители, които получават преки плащания; ii) развитието на селските райони е включено в ОСП през 2000 г.; и iii) Рамковата директива за водите влиза в сила през 2000 г., като държавите членки се задължават до края на 2006 г. да разполагат с действащи програми за мониторинг. 
Observations 41 Monitoring and evalua‐ tion systems do not give the whole picture 66 A number of years have passed since the EU’s water policy was strength‐ ened and CAP instruments with the potential to address water concerns were put in place: (i) cross‐compliance was introduced in 2003 and has been compulsory for all farmers receiving direct pay‐ ments since 2005; (ii) rural development was included in the CAP in 2000; and (iii) the Water Framework Directive entered into force in 2000, with the requirement for Member States to have monitoring programmes operational by the end of 2006.
67 В настоящия си вид системите за мониторинг не предоставят цялостна картина на видовете натиск от страна на земеделието върху водите. 
67 In their present form, monitoring systems do not deliver a compre‐ hensive overview of the pressures of agriculture on water.
Информацията в това отношение е частична и разпокъсана, а понякога се предоставя и със закъснение. 
Information in this regard is partial, fragmented and sometimes arrives late.
Причините за това са, че i) системите за мониторинг и оценка на ОСП са от ограничена полза по отношение на информацията във връзка с водите, ii) механизмите за мониторинг на политиката за водите са установени късно и са непълни и iii) нито една съществуваща информационна система не е в състояние да предостави данните, необходими, за да направи връзката от една страна, между качеството и количеството на водите и, от друга страна, земеделските практики. 
Reasons for this are that: (i) CAP monitoring and evaluation systems are of limited use as re‐ gards water‐related information; (ii) water policy monitoring arrange‐ ments were set up late and are incomplete; and (iii) no other existing information system is capable of providing the data needed to link water qual‐ ity and quantity with agricultural practices.
Системите за мониторинг и оценка на ОСП са от ограничена полза за измерване на напредъка към постигане на целите в областта на водите, постановени в регламентите на ОСП 68 Законодателството на ЕС57 изисква от държавите членки да представят годишен отчет на Комисията, който да съдържа резултатите от проверките във връзка с кръстосаното спазване. 
CAP monitoring and evaluation systems are of limited value in measuring progress towards the water objectives set out in the CAP regulations 68 EU law57 requires Member States to submit an annual report to the Com‐ mission containing ‘the results of the controls relating to cross‐compliance’.
Тези резултати се отнасят до броя на извършените проверки и до нарушенията на различните изисквания за кръстосано спазване. 
Those results relate to the number of checks carried out and infringe‐ ments of the various cross‐compliance requirements.
Те не включват информация относно въздействието на механизма за кръстосано спазване върху качеството или количеството на водите, и никога не са били предвидени за тази цел. 
They do not include information about the impact of cross‐compliance on water quality or water quantity, and were never intended to do so.
69 Комисията извършва мониторинг и оценка на всички дейности за развитие на селските райони за програмния период 2007—2013 г. посредством общата рамка за мониторинг и оценка (ОРМО). 
69 The Commission monitors and evalu‐ ates all rural development actions for the 2007–13 programming period through the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF).