natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Палатата счита, че оценяването е от съществено значение за управлението на програмите, бъдещото планиране и изготвянето на политиките. 
In the Court’s view, evaluation is essential for programme management, for future planning and for policy making.
Оценяването осигурява също така и база на задължението за отчетност. 
Evaluation also provides a basis for accountability.
То предоставя ценна информация за това кои предвидени (или непредвидени) резултати са били постигнати, до каква степен са осъществени програмните цели, доколко програмите са подходящи и полезни и каква е била ефикасността и ефективността на прилагането им. 
It provides valuable information about what intended (or unintended) results have been achieved, the extent to which programme objectives have been reached, the relevance and utility of programmes and the efficiency and effectiveness of programme implementation.
Тъй като Европейският парламент и Съветът са институциите, които отговарят за общата насока, бюджетните решения и разработването на РП, необходима е прозрачна, надеждна и стабилна система за оценка, която да позволява да им се предоставя подходяща информация. 
As it is the European Parliament and the Council that decide upon general orientation, budgetary matters and programme design for the FPs, a transparent, credible and robust evaluation system is needed to provide them with the appropriate information.
През 2000 г. и 2002 г. Комисията въведе обща оценъчна рамка, която съществено измени през 2007 г. 
The Commission established an overall evaluation framework in 2000 and 2002 and subsequently revised it in 2007.
Макар че за одитирания от Палатата период не се наблюдават значителни подобрения в начина на планиране, разработване и изпълнение на оценките на РП и съставляващите ги програми, като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили общите формални изисквания на Комисията. 
Although during the period audited by the Court no major improvements were observed in the way evaluations of the FPs and their constituent programmes were planned, designed and implemented, in general terms, the ‘research DGs’ have complied with the formal Commission-wide requirements.
По време на разглеждания в настоящия доклад период „генералните дирекции за изследвания“ са разполагали със система за оценка в съответствие с нормативната уредба на РП. Поради тази причина Комисията е в състояние да представи не малък брой оценъчни проучвания. 
For the period covered by this report, as required in the FP legislation, the ‘research DGs’ had an evaluation system in place and the Commission can point to a sizeable body of evaluation studies.
Въпреки това, факт е, че нищо или почти нищо не се знае за постигането на програмните цели и резултатите от РП. 
However, the fact remains that little or nothing is known about the achievement of programme objectives and the results of the FPs.
В резултат на това, оценките на Комисията не са били много полезни за създателите на политики, за заинтересованите страни или дори за самата Комисия. 
As a result, the Commission’s evaluations were of limited usefulness to policy-makers, stakeholders and even to the Commission itself.
Предвид значението на оценката за управлението на програмите и определянето на политики, е необходимо приетият от Комисията подход за оценяване на РП и съставляващите ги програми да бъде преразгледан с оглед на новите политически предизвикателства, нарасналото финансиране, разширяването на обхвата на общностната политика в областта на научните изследвания и скорошната реформа на Комисията. 
Given the importance of evaluation for programme management and policy-making, the Commission’s approach to evaluating the FPs and their constituent programmes needs to be re-examined in view of new political challenges, increased funding, a broadening of the orientation of Community research policy and the recent Commission reform.
Това беше препоръчано и от EURAB в неговия доклад от 2007 г. 
This was also recommended by EURAB in its 2007 report.
Палатата счита, че използването на ясно определена логика на интервенцията при разработването на РП в бъдеще ще доведе до по-добро ориентиране и структуриране на програмите. 
In the Court’s view, the use of an explicit intervention logic in future FP programme design would lead to more focussed and better structured programmes.
То ще допринесе също така и за политиката на Комисията за „по-добра нормативна уредба“, която цели да усъвършенства, да опрости и да направи по-ефективна и разбираема нормативната среда (1). 
It would also contribute to the Commission’s ‘better regulation’ policy, which aims for a better designed, simpler, more effective and better-understood regulatory environment (1).
Оценяването на РП и съставляващите ги програми би било по-ефективно, ако програмните цели и показатели са по-ясни още от самото начало, ако „генералните дирекции за изследвания“, които прилагат РП, се споразумеят за една стабилна стратегия за оценка, която обаче да не предписва прекалено строги правила, и ако се използват по-модерни методологии на оценяване, включително количествени подходи. 
Evaluation of the FPs and their constituent programmes would be more effective if programme objectives and indicators were clearer from the outset, a robust, but not overly prescriptive, evaluation strategy were agreed upon by the ‘research DGs’ implementing the FPs and more advanced evaluation methodologies, including quantitative approaches, were used.
Палатата отбеляза също така, че за известен брой области Комисията е могла да преразгледа организационните си разпоредби за оценяване на РП. 
The Court also noted a number of respects in which there is scope for the Commission to reconsider its existing organisational arrangements for the evaluation of the FPs.
Може да се постигнат подобрения чрез: — участие на оценъчните комисии от по-ранен етап в процеса на оценяване, като по този начин се оказва съдействие на Комисията по време на програмния период и след това, и повишаване нивото на специализация с въвеждането на експертни комисии за специалните програми, а при необходимост и за подпрограмите; — добавяне към съществуващите отдели за оценка на всяка ГД на една съвместна служба за оценка, натоварена с координирането на оценките на РП. 
There may be advantages in: — involving evaluation panels earlier in the evaluation process, thereby providing assistance to the Commission throughout the programming period and beyond, and increasing specialisation by having panels for specific programmes and, where appropriate, sub-programmes, — supplementing the existing DG-specific evaluation units with a joint evaluation office in charge of coordinating the FP evaluations.
Препоръките от настоящия доклад са направени на базата на съществуващите практики в рамките на Комисията или въз основа на международните добри практики. 
The recommendations contained in this report are based on either existing practices within the Commission or international good practice.
По отношение на ресурсите е ясно, че предложеният подход за оценяване на програмите ще доведе и до увеличаване на разходите. 
With regard to resources, it is clear that the introduction of the suggested approach to programme evaluation would entail higher costs.
Въпреки това, Палатата счита, че е твърде вероятно това да има положителен финансов ефект поне със същата стойност. 
However, in the Court’s view, it is most likely that this will produce a positive pay-off of at least the same order.
Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието и` от 22 ноември 2007 г. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 22 November 2007.
За Сметната палата Hubert WEBER Председател (1) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė, съгласувано с председателя, „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г., стр. 
For the Court of Auditors Hubert WEBER President (1) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007, p.
30.1.2008 г. BG Официален вестник на Европейския съюз C 26/23 ПРИЛОЖЕНИЕ I ИЗМЕРВАНЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО И РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ПУБЛИЧНАТА ИНТЕРВЕНЦИЯ В ОБЛАСТТА НА НИТРД По-долу са представени някои от основните методологични трудности при определянето на въздействието и резултатите от публичната интервенция в областта на НИТРД: — „Проблеми при определяне“: Проблемите при определяне се появяват при оценките и измерването на резултатите. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union ANNEX I MEASURING THE IMPACT AND RESULTS OF PUBLIC INTERVENTION IN RTD Some of the main methodological difficulties in measuring the impact and results of public intervention in RTD are: — ‘attribution problems’: attribution problems are manifest in evaluations and performance measurement.
Те са тясно свързани с въпроса за „допълващия характер“, с който се цели да се установи дали промените така или иначе са щели да настъпят. 
They are closely linked to the ‘additionality’ question, which asks whether changes would not have happened anyhow.
Трудността при определянето на резултатите от конкретна публична интервенция се дължи също така на големия брой външни фактори, които биха могли да оказват влияние (например въздействия на други политики и програми, промени в правната рамка, обществени промени и др.). 
The difficulty of attributing results to a specific public intervention is also influenced by a large number of external factors (such as the effects of other policies or programmes, changes in the legal framework, societal changes, etc.).
Освен това, в областта на научните изследвания непостигането на очакваните резултати също може да представлява успех. 
Furthermore, in research, not achieving the expected results can also be a success.
Допълнително усложнение е очевидната трудност да се определи ясно на кои специфични аспекти от НИТРД или дори на кои отделни структури, участващи в научноизследователската дейност, се дължат продуктите от дейността, а още повече последиците и въздействията. — „Проблеми при измерване“: — „Наличие на данни“: по принцип, по-голямата част от наличните данни, особено данните, събрани посредством системите за мониторинг, се отнася по-скоро за вложените средства и крайните продукти от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие, отколкото за последиците или въздействията. — „Разбиране на динамиката“: предвид явната трудност да се приложи модел за причинно-следствената връзка между вложените средства и крайните продукти, вътрешното функциониране на научноизследователския процес остава неясно и при отсъствие на ясна логика на интервенцията самият процес често е окачествяван като „черна кутия“. — „Сравнимост на резултатите“: степента, до която може да бъде направено сравнение на резултатите между различните научни области, е ограничена, така че обикновено те трябва да се тълкуват в рамките на специфични програми и подпрограми. 
A further complication is the apparent difficulty of clearly attributing research outputs, not to mention outcomes and impacts, to specific aspects of the RTD process, or even to individual entities involved in a research activity, — ‘measurement problems’: — ‘data availability’: generally speaking, most data available, in particular the data collected through monitoring systems, is on the inputs and outputs of RTD activities, rather than on outcomes or impacts, — ‘understanding the dynamics’: given the apparent difficulty to model the causal relations between inputs and outputs, the inner workings of the research process are unclear; and in the absence of an explicit intervention logic, the process itself is mostly considered as a ‘black box’, — ‘comparability of results’: the extent to which a comparison of results between different scientific fields can be made is limited, so that these generally should be interpreted in the context of specific programmes and sub-programmes.
В допълнение, оценката на резултатите е по-трудна за базисните (или фундаменталните) научни изследвания, отколкото за приложните научни изследвания или технологичното развитие. 
In addition, the evaluation of results is more difficult for basic (or fun-damental) research, than for applied research or technological development.
Основната причина за това е, че базисните научни изследвания обикновено се състоят от единствени по рода си и невъзпроизведими процеси. 
The main reason for this is the fact that basic research generally consists of unique, non-replicable procedures.
Дори в областта на приложните научни изследвания резултатите се различават значително и поради това не могат лесно да бъдат сравнявани. — „Обединение“: извличането на заключения на по-високо ниво въз основа на резултатите от оценките по отношение на крайните продукти, ефектите и въздействията, постигнати на непосредствено по-ниското ниво, е проблематично (например при обединяването на резултатите от дадена програма да се започне най-напред от резултатите на ниво групи (клъстери) от проекти, след това в отделни области в рамките на програмата и накрая на нивото на самата програма). — „Адекватност на показателите“: Друг въпрос е дали оценителите извършват оценка на правилния елемент. 
Even in the field of applied research, results vary considerably and cannot therefore be compared easily, — ‘aggregation’: concluding from evaluation results in terms of outputs, outcomes and impacts attained at the lower level for the next higher level poses problems (for example when aggregating project results, first for clusters of projects, then for domains within a programme and finally at the level of the programme as such), — ‘adequacy of indicators’: another question is whether evaluators are measuring the right thing.
Показателите трябва да бъдат лесно измерими, да не могат лесно да се манипулират и да водят до правилното поведение. 
Met-rics must be easy to measure, difficult to manipulate and drive the right behaviour.
Един „измерим“ показател за крайни продукти, обаче, не винаги позволява да се извлекат заключения по отношение на последиците и въздействията. — „Проблеми с времевата рамка“: Друга пречка при оценяването на въздействието е значителната времева разлика между научноизследователската дейност и реализирането на крайните продукти и последиците. 
However, a ‘mea-surable’ indicator for output does not necessarily permit conclusions on outcomes or impacts to be drawn, — ‘timing problems’: a further obstacle is the considerable time lag from the research activity to the generation of outputs and outcomes, so that impact can be assessed.
Данните трябва да се събират през един дългосрочен период, за да могат да се направят ясни и обосновани заключения. 
Data needs to be collected over the long term so that meaningful and robust conclusions can be drawn.
Тези периоди за оценяване често не съответстват на очакванията и нуждите на създателите на политики и трябва да се направи компромис между ранното представяне на заключения за целите на формулирането на политики и изтичането на подходящия срок за появяването на ефектите. — „Погрешни изводи по отношение на резултатите от проектите“: при оценяването на последиците и въздействията от отделните проекти в рамките на една програма трябва да се вземе предвид възможността технологичните и научните резултати да са получени въз основа на предишна работа, както се случва често. 
Such time scales for evaluation are often not consistent with the expectations and needs of policy makers, and a trade-off must be made between early delivery for policy making and allowing the adequate time for the effects to emerge, — ‘project fallacy’: evaluation of outcomes and impacts of individual projects within a programme needs to take account of the dilemma that the technological and scientific results have usually been obtained using previous work.
По същия начин, преди научните резултати от един проект да се публикуват и разработят, те могат да се използват в други дейности на участниците в проекта. 
Similarly, before the publication and exploitation of the scientific results takes place, the project results may be used for other work by the participant.
Следователно проектът сам по себе си вероятно не е най-подходящата оценъчна рамка, особено по отношение на дългосрочните последици и въздействия. 
Therefore, a project in itself is not necessarily the appropriate assessment framework, in particular for longer-term outcomes and impacts, C 26/23
C 26/24 BG Официален вестник на Европейския съюз 30.1.2008 г. — „Достоверност, интегритет и независимост“: Качеството на оценката зависи в голяма степен от отно-шението, което оценителите показват към предмета, като това налага баланс между разбиране и експертни знания, от една страна, и независимост и обективност, от друга страна. 
C 26/24 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 — ‘credibility, integrity and independence’: the quality of an evaluation depends largely on the level of engagement the evaluators have with the subject matter, which involves a trade-off between understanding and expertise on the one hand, and independence and objectivity on the other hand.
Качеството зависи също така и от хипотезите и интересите на създателите на политики, както и от обосновката и целите на оценката. 
It also depends on the assumptions and interests of policy makers and the rationales and purposes of the evaluation.
(4) Оценка на петгодишен период — външна оценка, направена от независими квалифицирани експерти по отношение на управлението и напредъка на общностните дейности, извършени през петте години, предхождащи тази оценка (член 4, параграф 2) — външна оценка, направена от независими висококвалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка съобразно критериите, посочени в приложение I, научните и технологичните цели, определени в приложение II (член 5, параграф 2) — външна оценка, направена от независими висококвалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка (член 6, параграф 2) (съответно на изпълнението на предприетите дейности, като се има предвид приносът на 6РП за създаването на Европейското научноизследователско пространство (съображение 20) — проверка на напредъка на програмата, по сре-— извършване не по-късно от 2010 г., с помощта на външни експерти, въз основата на доказателства, на междинна оценка на настоящата рамкова програма и на нейните специфични програми, на основата на последваща оценка на предишната рамкова програма. 
Instruments) ANNEX II PROVISIONS REGARDING MONITORING AND EVALUATION IN LEGISLATIVE DECISIONS FOR FP4 TO FP7 — to report in detail on progress with implementing the FP, and in particular progress towards achieving its objectives and meeting its priorities as set out under each heading of Annex I; including information on financial aspects and the use of the instruments in the context of the annual report to be submitted by the Commission pursuant to Article 173 of the Treaty (Article 4) — to regularly report and disseminate the results of this monitoring (Article 7(1))
Инструменти) — съобщаване на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите заключенията относно горното, придружени от забележките на Комисията, и ако е необходимо, от предложения за приспособяване на настоящата рамкова програма (член 7, параграф 2) 
Instruments) — to communicate the conclusions thereof, accompanied by its observations and, where appropriate, proposals for the adaptation of the FP, to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions (Article 7(2))
(2) 6РП (2003—2006 г.) (3) 7РП (2007—2013 г.) (4) — 4РП (ЕО): 7 специфични програми, състоящи се от 17 подпрограми и две групи (дваклъстера) дейности — 5РП (ЕО): 7 специфични програми, от които 4 са тематични, а 3 — хоризонтални — 6РП (ЕО): 20 програми, от които 10 са групирани по 7 тематични приоритета и 4 програми, които се отнасят за взаимосвързани научноизследователски дейности, в специфичната програма „Насочване и интегриране на изследванията в Общността“. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/29 FP4 (1995 to 1998) (1) Basic information on FP structure FP5 (1999 to 2002) (2) FP6 (2003 to 2006) (3) FP7 (2007 to 2013) (4) — FP4 (EC): 7 specific programmes comprising — 17 sub-programmes plus two clusters of activities zontal programmes — FP6 (EC): 20 programmes, of which 10 are — regrouped under 7 thematic priorities, and 4 programmes which relate to cross-cutting research activities, in the Specific programme ‘Focusing and integrating Community research’.
(2) 5РП:4тематичнипрограми(качествонаживотиуправлениенабиоресурсите(QualityofLife),леснодостъпноинформационнообщество(ТИО),конкурентноиустойчиворазвитие(GROWTH),енергия,околнасредаиустойчиворазвитие(EESD); 3 хоризонтални програми (утвърждаване на международната роля на научните изследвания в Общността (INCO 2), насърчаване на иновациите и поощряване на участието на МСП (Innovation/SMEs), нарастване на човешкия потенциал за изследвания и подобряване на базата на социоикономическите познания (Improving). 
(2) FP5: 4 Thematic Programmes (Quality of Life and management of living resources (Quality of Life), User-friendly information society (IST), Competitive and sustainable growth (GROWTH), Energy, environment and sustainable development (EESD)); 3 Horizontal Programmes (Confirming the international role of Community research (INCO 2), Promotion of innovation and encouragement of SME participation (Innovation/SMEs), Improving the human research potential and the socio-economic knowledge base (Improving)).