natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В него се съдържат също така данни от проучването, изпратено до държавите членки, относно причините за ниското ниво на използване на фи‐ нансовите инструменти през периода 2007—2013 г. 
It also provides information from the survey sent to the Member States on the low utilisation of financial instruments in the 2007–13 period.
Констатации и оценки 17 25 Само три вида инструменти са вклю‐ чени в правната рамка за периода 2007—2013 г. (вж. точка 10), без да има някаква обосновка. 
Observations 17 25 Only three types of instrument were included in the 2007–13 legal framework (see paragraph 10), without any explanation.
Освен това от материалите, предоставени от ОИСР и ФАО21, както и посредством обмен с експерти на ОИСР и националните органи по време на посещенията в държавите членки, Сметната палата констатира, че в действителност в зе‐ меделския сектор са били използвани други видове инструменти, като на‐ пример финансирането чрез складови разписки22. 
Furthermore, in the literature produced by the OECD and the FAO21, and through exchanges held with OECD experts and national authorities during the Member State visits, the Court found that other types of instrument were actually used in the farming sector, such as warehouse receipt financing22.
Целите са формулирани твърде общо и не е направена ясна оценка на реалните нужди 26 Държавите членки, които са използ‐ вали финансови инструменти, не са установили конкретни и измерими цели. 
Objectives were general and there was no clear assessment of real needs 26 The Member States that used the instruments did not establish specific and measurable objectives.
Целите, които те са изготвили, са доста неясни и следователно не бяха от полза при оценката на това дали финансовият дефицит е бил намален. 
The objectives they did provide were rather vague and were therefore not considered useful for assessing whether the credit gap had been reduced.
Примери за начина, по който се опре‐ делят целите, са представени в каре 2. 
Examples of how the objectives were defined are included in Box 2.
21 Организация на ООН за прехрана и земеделие. 
21 Food and Agriculture Organisation of the United Nations.
Депозантът може да ги използва като гаранция за получаване на финансиране. 
The latter can use them as collateral to obtain financing.
Примери за цели, използвани за финансовите инструменти В Гърция целите, заявени при създаването на кредитния фонд, имат твърде обща формулировка в изменена‐ та ПРСР. Те включват подобряване на ликвидността на крайните получатели/заемополучатели и отпускане на кредити от банки при благоприятни условия, за подпомагане на предприемачеството, както и ускоряване на усвояването на средствата по ЕЗФРСР. 
Examples of objectives used for financial instruments In Greece, the intended objectives for setting up the loan fund were mentioned in general terms in the revised RDP; they included enhancing liquidity for final recipients/borrowers and allocating loans from banks on favourable conditions so as to support entrepreneurship, and speeding up the absorption of the EAFRD funds.
В Литва целта на кредитния фонд, която е включена в ПРСР, е предоставянето на достъп до кредити за инвес‐ тиции, които са насочени към постигане на посочените в мерките цели. 
In Lithuania, the objective for the loan fund included in the RDP was to provide access to credit for investments that pursue the objectives listed in the measures.
В Италия (Пулия и Сицилия) целта, която се преследва с прилагането на финансовия инструмент, е подобря‐ ване на достъпа до кредити за земеделските стопанства. 
In Italy (Puglia and Sicily), the objective assigned to the financial instrument was to increase access to credit for agricultural holdings.
В ПРСР не се съдържат други по‐точно формулирани цели. 
The RDPs did not develop any further objectives.
В ПРСР в Румъния целите на гаранционните схеми са били следните: подобряване на достъпа до кредити за развитие на селските райони и повишаване на интереса и доверието на финансовите институции в икономи‐ ката в селските райони. 
In the Romanian RDP, the objectives of the guarantee schemes were the following: improved access to credit for rural development and increased interest and confidence of the financial institutions in the rural economy.
27 Оценката на реалните нужди не се е основавала на надеждна количест‐ вено измерима информация и в нито една от държавите членки, които са прилагали финансови инструменти, не е имало официални оценки на дефи‐ цита във финансирането. 
27 The assessment of real needs was not based on reliable quantifiable information and formal gap assessments were not available for any of the Member States that implemented financial instruments.
Въпреки че в законодателството не се изисква изрично извършването на оценка на дефицита във финансирането, не е имало друг вид анализ с равностой‐ на доказателствена стойност, като например количествено измерима информация относно естеството на нуждите и най‐подходящия вид фи‐ нансов инструмент. 
Although the legislation did not actually require a gap assessment, there was also no other type of analysis with a similar probative value, such as quantified information on the nature of the needs and the most appropriate type of financial instrument.
Всички програми са се ограничавали единствено до посочването на липсата на ликвидност и общите трудности на земеделския сектор при получаване на достъп до кредит. 
All programmes merely reported a lack of liquidity and general difficulties for the agricultural sector in obtaining access to credit.
Тази слабост в първоначалната оценка на нуждите е довела до голям брой свръхкапитализирани финансови инструменти (вж. точка 43). 
This weakness in the initial assessment of needs resulted in a large number of overcapitalised financial instruments (see paragraph 43).
Констатации и оценки 18 23 Основните причини са следните: в действащата правна рамка не са взети предвид специфичните характеристики на областта на развитие на селските райони (или са взети предвид в недостатъчна степен); популацията на бенефициентите, а именно земеделските стопани, са свикнали да получават безвъзмездна финансова помощ и в сравнение с други мерки за подпомагане не са установени достатъчно предимства на използването на финансови инструменти; подпомагането чрез финансови инструменти не съответства на специфичните особености на традиционните бенефициенти по ЕЗФРСР и не е установена необходимост или търсене за финансови инструменти в областта на развитието на селските райони. 
23 The main reasons were as follows: the specific characteristics of rural development are not (or not properly) addressed by the governing legal framework, the population of beneficiaries, notably farmers, are accustomed to receiving grants, sufficient advantages of using financial instruments compared to other support measures were not identified, support via financial instruments would not match the standard characteristics of common EAFRD beneficiaries and no need or no demand for financial instruments in the area of rural development was identified.
Финансовите инструменти не се считат за полезни от по-голямата част от държавите членки 28 Проучването на Сметната палата потвърди факта, че повечето държа‐ ви членки не считат, че финансовите инструменти водят до полезни резул‐ тати23. 
Financial instruments were not considered useful by most Member States 28 The Court survey confirmed that most Member States did not consider the financial instrument tool to be useful23.
Пригодността на финансовите инструменти за характеристиките на повечето бенефициенти по ЕЗФРСР е представлявал ключов проблем за управляващите органи. 
The suitability of financial instruments in relation to the characteristics of most EAFRD beneficiaries was a key problem for the managing authorities.
Основната отбелязана причина е липсата на тър‐ сене на финансовите инструменти, тъй като потенциалните бенефициенти не са били добре запознати с тях и са били свикнали да финансират проек‐ тите си чрез безвъзмездна финансова помощ. 
The main reason mentioned was that there was a lack of demand for the financial instruments as potential beneficiaries were unfamiliar with them and were used to funding projects with grants.
Средства по ЕЗФРСР, предоставени за финансови инструменти, спрямо общия размер на разходите по ЕЗФРСР Кумулативни декларирани разходи по ЕЗФРСР за оси 1 и 3 (от четвъртото тримесечие на 2006г. до третото тримесечие на 2014 г.)1 Сума (в млн. евро) Процент спрямо плащанията по ЕЗФРСР за оси 1 и 3 до 15 октомври 2014 г. (в т.ч. авансови плащания) 32 767 100,00 % Финансови инструменти (максимален размер на средствата от ЕЗФРСР в капитала на фонда до декларацията за разходите през третото тримесечие на 2014 г.)2 530 1,62 % 1 Източник: ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ — приложение към информационна бележка относно програмите за развитие на селските райони — Комитет за развитие на селските райони, 19 ноември 2014 г. 
Cumulative EAFRD declared expenditure for axes 1 and 3 (Q4 2006 to Q3 2014)1 Amount (in million euro) Percentage compared to EAFRD payments for axes 1 and 3 until 15 October 2014 (including advances) 32 767 100.00 % Financial instruments (available maximum EAFRD share of the fund capital until the 3rd Q2014 declaration)2 530 1.62 % Table 1
Констатации и оценки 19 24 Член 26 от Регламент (EО) No 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (OВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 
Observations 19 24 Article 26 of Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 209, 11.8.2005, p.
25 Член 52, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1974/2006 на Комисията. 
25 Article 52(1) of Commission Regulation (EC) No 1974/2006.
26 Това ниво се изчислява като съотношението между размера на неизпълнените гаранции и размера на всички издадени гаранции. 
26 This is defined as the amounts of guarantees in default compared to the amounts of guarantees issued.
27 Регламент (ЕО) No 1974/2006 на Комисията. 
27 Commission Regulation (EC) No 1974/2006.
Вноските във финансовите инструменти се разглеждат като извършени разходи 31 Регламент (ЕО) No 1290/2005 на Съ‐ вета посочва, че Комисията трябва да извършва междинни плащания за възстановяване на разходите, напра‐ вени при изпълнението на програ‐ мите24. 
Contributions to financial instruments are treated as incurred expenditure 31 Council Regulation (EC) No 1290/2005 states that the Commission must make intermediate payments in order to reimburse the expenditure incurred in implementing the programmes24.
Регламент (ЕО) No 1974/2006 на Комисията постановява, че разходите, декларирани пред Комисията като из‐ вършени, трябва да включват общите разходи, направени за създаването или за участието с финансов принос във финансовите инструменти25. 
Commission Regulation (EC) No 1974/2006 states that expenditure declared to the Commission as incurred must include the total expenditure paid in establishing or contributing towards financial instruments25.
Тази разпоредба позволява на държавите членки да декларират по‐високи нива на разходите, отколкото са извършени в действителност. 
This provision allowed the Member States to declare higher spending levels than occurred in reality.
Натрупаните лихви се начисляват в полза на държавите членки 32 Законодателството позволява също така изискване и плащане на пълния размер на капитала още от началото на функционирането на финансовия инструмент. 
Interest earned accrues to Member States 32 The legislation also allows the full amount of fund capital to be claimed and paid from the outset to financial instruments.
Държавите членки са били насърчени в тази посока, тъй като по този начин те могат да получа‐ ват лихви от инвестиции във фондо‐ вия капитал. 
There was an incentive for Member States to do so as they could then earn interest by investing the fund capital.
Най‐добър пример за тази ситуация е установен в Румъния, където пълният размер на средствата от фондовия капитал са изплатени наведнъж и след това са държани в сметки в национални банки. 
The case that illustrates this best was found in Romania where the full amount of fund capital was paid in a single contribution and held in national accounts.
Като се има предвид видът на създадения финансов инструмент (гаранционен фонд) и ниското ниво на неизпълне‐ ние на задълженията по кредитите26 (под 1 %), по‐голямата част от капитала на практика не е трябвало да бъде из‐ разходван от държавата членка, а това е позволило генерирането на значи‐ телен размер лихви. 
The type of financial instrument established (guarantee fund) and the low default rate26 (below 1 %) meant that the Member State did not actually have to spend the bulk of the capital, enabling it to generate a significant amount of interest.
До края на 2013 г. Румъния е спечелила по този начин общо около 50 млн. евро. 
Up to the end of 2013, Romania earned a total of about 50 million euro in this way.
Освободените гаранции в края на програмния период са били допустими за съфинансиране от ЕС 33 В края на програмния период всич‐ ки кредити, които са предоставени на крайните получатели и след това възстановени на фонда, или всички гаранции, издадени за покриване на кредити и които след това са освобо‐ дени, се считат за допустими за съфи‐ нансиране по ЕЗФРСР. 
Released guarantees at the end of the programming period were eligible for EU co-financing 33 Any loans issued to final recipients and then paid back to the fund, or guarantees which were issued to cover loans and then released, were deemed eligible at the end of the programming period for EAFRD co-financing.
Това е довело до ситуация, при която е било въз‐ можно средствата да бъдат държани от съответната държава членка, дори ако накрая вече не са били изложени на риск (изплащане на кредитите), не е имало действително извършване на разходи или осъществяване на парич‐ ни потоци (освобождаване на гаран‐ циите). 
This led to a situation where money could be kept by the Member State concerned, even if, in the end, it was no longer at risk (loan paid back) or no real cost or money flow ever occurred (guarantees released).
Въпреки че тази възможност е предвидена в регламента за изпъл‐ нение27, Сметната палата подчертава, че принципите за добро финансово управление не се спазват, когато осво‐ бодените гаранции се разглеждат като допустими разходи, тъй като в дейст‐ вителност съответните суми никога не са били изразходвани като парични средства (вж. също точки 75—77). 
Although this is backed by an implementing regulation27, the Court stresses that the principles of sound financial management are not respected when released guarantees are considered as eligible expenditure as they were never actually spent in monetary terms (see also paragraphs 75 to 77).
Констатации и оценки 20 Финансовите инструменти са въведени, за да се подпомогне чрез публични средства (кредити/ гаранции) изразходването на други публични средства (безвъзмездна финансова помощ) 34 Финансовите инструменти са били из‐ ползвани основно за да подпомогнат извършването на разходи по ЕЗФРСР в периода 2007—2013 г., но тяхното въздействие относно усвояването на тази помощ не винаги се доказва от наличните данни. 
Observations 20 Financial instruments set up so that public money (loans/ guarantees) helps spend public money (grants) 34 Financial instruments were used mainly to help release EAFRD spending in the 2007–13 period but their impact on grant consumption was not always corroborated by available data.
Оказването на въздействие е било възпрепятствано също така и от структурни фактори (вж. каре 3). 
Structural factors also hampered this impact (see Box 3).
35 Финансовите инструменти са въведе‐ ни, за да позволят чрез използването на определени публични средства (кредити/гаранции) да се подпомогне изразходването на други публични средства (безвъзмездна финансова помощ), а не за да бъдат алтерна‐ тива на безвъзмездните средства. 
35 Financial instruments were set up so that public money (loans/guarantees) could help spend other public money (grants), rather than providing an alternative to grants.
По отношение на всички финансови инструменти, въведени през периода 2007—2013 г. от посетените държави членки, Сметната палата констатира, че само заявителите на безвъзмездна финансова помощ са имали достъп до тях (непряк достъп). 
For all the financial instruments implemented in 2007–13 by the Member States visited, the Court found that only grant applicants could access them (indirect access).
Структурни трудности при получаването на достъп до кредити в Румъния Разплащателната агенция е изчислила, че одобрени проекти на обща стойност 700 млн. евро по всички ин‐ вестиционни мерки в крайна сметка не са могли да бъдат изпълнени, тъй като потенциалните бенефициенти не са били в състояние да получат кредит или не са разполагали с гаранции. 
Structural difficulties in obtaining access to credit in Romania The paying agency estimated that, ultimately, approved projects totalling 700 million euro, under all investment measures, could not be executed as the potential beneficiaries had not been able to obtain credit or lacked collateral.
До юни 2014 г. приблизително 69 % от изоставените проекти са били резултат от липсата на съфинансиращ дял. 
Approximately 69 % of project cancellations up to June 2014, were due to the absence of a co-financing share.
Поради наличието на струк‐ турни фактори (слаб интерес в областта на земеделието от страна на банките, липса на кредитна история, липса на други подходящи обезпечения, проекти, които банките преценяват като икономически нежизнеспо‐ собни), дори с въвеждането на финансов инструмент, финансовият дефицит в Румъния е продължил да съ‐ ществува, а степента на усвояване на безвъзмездната финансова помощ, обвързана с гаранции, остава ниска. 
Because of structural factors (little interest in agriculture on the part of the banks, no credit history, no other adequate security, projects that the banks thought economically unviable), even with a financial instrument, the Romanian credit gap remained and the absorption of grants related to guarantees was still low.
Наличните данни до 31 март 2014 г. показват, че около 15 % от всички разходи за безвъзмездна финансова помощ са били обезпечени с гаранция от съфинансиран от ЕС гаранционен фонд, покриващ необходимите кредити за финансиране на проектите. 
Available data until 31 March 2014 show that around 15 % of all grant spending was backed by a guarantee from the EU co-financed guarantee fund on borrowings required to fund the projects.
36 Сметната палата установи специфични случаи в Италия (Пулия и Сицилия), Литва и Румъния, където общият размер на безвъзмездната финансова помощ и на финансовия инструмент, взети заедно, са близко до размера на допустимите разходи по проекта или са били с еднаква стойност, или дори с по‐висока стойност. 
36 The Court found specific cases in Italy (Puglia and Sicily), Lithuania and Romania where the total amount of the grant and financial instrument together was either close to the amount of the eligible cost of the project, equal to it or even higher.
В следствие на това в края на програмния период 2007—2013 г. е съществувал риск про‐ ектите на практика да бъдат финанси‐ рани изцяло с публични средства. 
Therefore, at the end of the 2007–13 programming period, there was a risk of projects actually being financed up to 100 % with public money.
37 В областта на политиката на сближа‐ ване тази ситуация е изрично пре‐ дотвратена, тъй като финансовите инструменти и предоставянето на без‐ възмездна финансова помощ функцио‐ нират отделно. 
37 In the policy area of cohesion, this situation is explicitly prevented, as financial instruments and grants operate separately.
Финансовите инстру‐ менти не могат да бъдат използвани, за да покрият разходи на проект, за който вече има предоставена безвъз‐ мездна финансова помощ. Каре 3 
Financial instruments are not allowed to cover costs of a project which are already supported by a grant. Box 3
Констатации и оценки 21 28 Член 29 от Регламент (EО) No 1290/2005 на Съвета. 
Observations 21 28 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1290/2005.
29 Годишен отчет за дейността за 2013 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, приложение 10, стр. 158. 
29 DG Agriculture and Rural Development 2013 Annual Activity Report, annex 10, p.158.
30 Годишни доклади на Сметната палата относно финансовите години 2010 (точка 4.33) (OВ C 326, 10.11.2011 г.) и 2012 (точка 4.7) (OВ C 331, 14.11.2013 г.); Становище No 7/2011 на Сметната палата относно предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, обхванати от общата стратегическа рамка, и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1083/2006 (точка 49) (ОВ C 47, 17.2.2012 г.), Специален доклад No 2/2012 (точка 54) и документ на Сметната палата от 2014 г. „Земеделие и сближаване: преглед на разходите на ЕС за периода 2007—2013 г.“ (точка 21). 
30 Court annual reports concerning the financial years 2010 (paragraph 4.33) (OJ C 326, 10.11.2011) and 2012 (paragraph 4.7) (OJ C 331, 14.11.2013); Court’s Opinion No 7/2011 on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund covered by the Common Strategic Framework and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1083/2006 (paragraph 49) (OJ C 47, 17.2.2012), Special Report No 2/2012 (paragraph 54);Court document (2014), ‘Agriculture and cohesion: overview of EU spending 2007–13’ (paragraph 21) (http://eca.europa.eu).
В определени случаи финансовите инструменти са допринесли за смекчаване на въздействието от прилагането на правилото за отмяна на бюджетни кредити 38 Регламент (ЕО) No 1290/2005 на Съвета предвижда механизъм за насърчаване на финансовото изпълнение на про‐ грамите. 
In certain cases, financial instruments contributed towards helping to alleviate the application of the de-commitment rule 38 Council Regulation (EC) No 1290/2005 includes a mechanism for stimulating the financial execution of programmes.
В него се съдържа правило, съгласно което Комисията отменя финансовия си ангажимент по отпуска‐ не на дела от годишния бюджет, който не е използван в рамките на период от две години (така нареченото прави‐ ло N+228). 
It contains a rule that requires the Commission to ‘de-com-mit’ (cancel) any portion of an annual budget which has not been used within a period of 2 years (known as the ‘N+2’ rule28).
Целта на това правило е да съдейства „за ускоряване на изпъл‐ нението на програмите и за добро финансово управление29“. 
The purpose of this rule is ‘to speed up execution of programmes and contribute to sound financial management29’.
По различни поводи Сметната палата вече е отбе‐ лязвала, че съществува риск финан‐ совите инструменти да спомогнат за заобикаляне на това правило30. 
The Court has already pointed out, on several occasions, that there is a risk that financial instruments might contribute towards circumventing this rule30.
39 Комисията признава наличието на този риск също и по отношение на някои държави членки31. 
39 The Commission also acknowledges this risk in relation to some Member States31.
Сметната палата установи, че подобен риск е съ‐ ществувал в България, Гърция (каре 4) и Италия (Сицилия) по време на уста‐ новяването на съответните фондове в тези страни. 
The Court found that such risk existed in Bulgaria, Greece (Box 4) and Italy (Sicily) at the time when their funds were established.
Ситуацията в Гърция по отношение на правилото N+2 През декември 2013 г. в Гърция е направено плащане в полза на кредитен фонд в размер на 115 млн. евро публични средства. 
Situation as regards the ‘N+2’ rule in Greece In Greece, a payment of 115 million euro in public money was made to a loan fund in December 2013.