natgillin/translations-raw huggingface dataset:
На практика в проекта на директива от 2017 г. се изисква, наред с другото, СБЦ за структурното салдо, която да гарантира спазване на предвидения в ДФЕС таван за съотношението на дълга към БВП, но без да се определя някакъв количествен показател за таван. 
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling.
22 В свое становище Европейската централна банка (ЕЦБ) посочва, че разпоредбите на тази директива съществено се отклоняват от тези на Фискалния пакт, което може да доведе до отслабване на правилата му23. 
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23.
Освен това следва да се отбележи, че проектът на директива от 2017 г. е предложен преди извършването на прегледа на пригодността на Директива 2011/85 („прегледът на пригодността“) или на оценката на функционирането на пакета от два законодателни акта. 
In addition, it should be noted that the 2017 draft Directive was proposed before carrying out the review of the suitability of Directive 2011/85 (the “suitability review”) or the assessment on the functioning of the Two-Pack.
23 ЕСП провери дали изискванията в действащата правна рамка са били подходящи и дали с проекта на директива от 2017 г. са преодолени някои установени недостатъци. 
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings.
Това беше извършено за следните три аспекта: а) коригиращ механизъм; б) средносрочни бюджетни рамки; в) независими фискални институции. 
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions.
Недостатъци в разпоредбите относно коригиращия механизъм 24 Директива 2011/85 въвежда за първи път понятието „коригиращ механизъм“, като го формулира като „последици в случай на неспазване“. 
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”.
23 ЕЦБ (2018 г.), CON/2018/25. 
15 23 ECB (2018), CON/2018/25.
25 В ДСКУ се изисква автоматично задействане на коригиращия механизъм в случай на значителни отклонения от СБЦ. 
25 The TSCG requires an automatic triggering of the correction mechanism in case of significant observed deviations from the MTO.
В него не са определени пряко специфични изисквания относно структурата и приложението на механизма, а на Комисията е възложено да изготви общи принципи, които държавите членки следва да прилагат при разработването на националните коригиращи механизми. 
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms.
Комисията е публикувала тези принципи през юни 2012 г. 
The Commission issued these principles in June 2012.
26 Въпреки че са одобрени на политическо равнище24, принципите не са обвързващи, тъй като са публикувани в Съобщение на Комисията и поради това нямат правно действие, освен че служат като основа за механизмите, които договарящите се страни трябва да въведат. 
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place.
Що се отнася до активирането на коригиращия механизъм (принцип 3), Комисията е предложила точките, по които трябва да се задейства коригиращият механизъм, да се основават на критерии на равнище ЕС, специфични за конкретната държава критерии или и на двата типа критерии. 
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both.
Две трети от държавите членки обаче са избрали да възпроизведат критериите на равнището на ЕС, вместо да разработят специфични национални критерии. 
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones.
Вследствие на това за тези държави членки националните коригиращи механизми вероятно няма да бъдат задействани по-рано от коригиращия механизъм на ЕС съгласно превантивната част на ПСР. 
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP.
27 В Регламент 473/2013 са определени някои изисквания, в т. ч. изискването независимите органи да осигуряват, когато е целесъобразно, оценки по отношение на задействането и прилагането на коригиращи механизми. 
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms.
В него обаче не са отразени напълно общите принципи на Комисията, които са били публикувани половин година след предложението на Комисията за Регламент 473/2013. 
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013.
Например в него не е посочено, че: o корекцията следва да бъде в съответствие с евентуални препоръки, отправени от Комисията към държавата членка съгласно ПСР, що се отнася до размера и сроковете (принцип 2); o условията за активиране може да включват критерии на ЕС или специфични за конкретната държава критерии (принцип 3); 24 Европейска комисия (2017 г.), C(2017) 1201 final, „Доклад на Комисията, представен съгласно член 8 от Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз“, стр. 
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p.
17 20 на Комисията. 2 8 
28 The 2017 draft Directive likewise does not fully reflect the Commission’s common principles.
Например в него не се посочва, че точките, по които трябва да се задейства коригиращият механизъм, могат да се основават на критерии на равнището на ЕС, специфични за конкретната държава критерии или и на двата типа критерии. 
For example, it omits to mention that the correction mechanism’s trigger points may rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both.
29 И на последно място, както изтъква ЕЦБ, в проекта на директива от 2017 г. не е определен терминът „наблюдавано значително отклонение“, т.е. обстоятелствата, при които следва да се задейства механизмът, и той не съдържа никакви допълнителни насоки относно неговия обхват. 
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope.
Изискването да се вземе предвид естеството и размерът на отклонението е неясно и може да доведе до корективни мерки, които са много общи и необосновани25. 
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25.
Недостатъци в разпоредбите относно средносрочните бюджетни рамки 30 ЕСП сравни определените в Директива 2011/85 изисквания със стандартите и най-добрите практики, препоръчани от МВФ, ОИСР и Световната банка към момента на изготвянето на Директива 2011/85. 
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted.
Три от тези стандарти и най-добри практики не са взети предвид в Директива 2011/85 (вж. таблица 1, редовете в получер шрифт). 
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold).
В сравнение с най-новите стандарти и най-добри практики на МВФ/ОИСР Директива 2011/85 изостава по отношение на още два въпроса. 
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues.
Следователно общо 5 от 13-те стандарта и най-добри практики не са били отразени в Директива 2011/85. 
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85.
Това е въпреки факта, че към момента на изготвянето на Директива 2011/85 вижданията на Комисията по тези въпроси (вж. приложение II) е било в съответствие с тези на международните органи. 
This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies.
18 25 ЕЦБ (2018 г.), CON/2018/25. 
17 25 ECB (2018), CON/2018/25.
31 Според доклад на МВФ, липсата на интеграция между средносрочното планиране на разходите и бюджетния процес прави неефективно средносрочното планиране по отношение на ограничаването на фискалната политика27. 
31 According to an IMF paper, the lack of integration between medium-term expenditure planning and the budgeting process makes medium-term planning ineffective in constraining fiscal policy27.
Въпреки че в член 10 от Директива 2011/85 се изисква законите за годишния бюджет да бъдат в съответствие с разпоредбите на СБР или надлежно да обясняват всяко отклонение от тези разпоредби, няма изискване за интегриране на средносрочното планиране на разходите и бюджетния процес28. 
However, while article 10 of Directive 2011/85 requires annual budget legislation to be consistent with provisions of the MTBF or duly explain any departure, there is no requirement for an integrated medium-term expenditure planning and budgeting process28.
Освен това, в нея не се изисква бюджетната документация да включва средносрочни прогнози и изпълнение по отношение на приходите, разходите и финансирането на същата база като годишния бюджет29. 
Moreover, it does not require that budget documentation include projections and outturns of revenues, expenditures and financing over the medium term on the same basis as the annual budget29.
32 Същото така според доклад на МВФ важни са четири вида ориентирани към бъдещето механизми за контрол: i) контрол върху натрупването, поддържането или използването на пренесени бюджетни кредити, ii) редовен мониторинг за съответствие на актуализираните средносрочни прогнози за разходите с одобрени средносрочни планове, iii) достатъчни маржове между поетите задължения за разходи и плановете за разходи, за да се реагира на неочаквани събития, без промяна в приоритизирането на политиките, и iv) строг контрол на способността на министерствата и агенциите да поемат задължения за многогодишни разходи. 
32 Also, according to an IMF paper, four types of forward-looking control mechanisms are important: (i) controls over the accumulation, stock, or drawdown of carryovers, (ii) regular monitoring of consistency of updated medium-term expenditure projections with approved medium-term plans, (iii) sufficient margins between expenditure commitments and expenditure plans to absorb unexpected events without requiring reprioritisation of policies, and (iv) firm controls on ministries’ and agencies’ ability to enter into multi-year expenditure commitments.
В Директива 2011/85 обаче не е предвидено въвеждането на ориентиран към бъдещето контрол на разходите, за да се 27 МВФ (2013 г.), Cangiano, G.и др., „Public Financial Management and its emerging architecture“ („Управление на публичните финанси и неговата нововъзникваща архитектура“), стр. 
27 IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p.
161. 
161.
28 ОИСР (2004 г.), „The Legal Framework for Budget Systems“ („Правната рамка за бюджетните системи“), каре III.4; МВФ (2010 г.), Lienert, I. и Fainboim, I. „Reforming Budget Systems Laws“ („Реформиране на законодателството за бюджетните системи“), каре 4 и стр. 12 – 13; МВФ (2013 г.), Cangiano, G.и др., „Public Financial Management and its emerging architecture“ („Управление на публичните финанси и неговата нововъзникваща архитектура“), стр. 
28 OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’, Box III.4; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’, Box 4 and pp. 12-13; IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p.
156; МВФ (2014 г.), „Fiscal transparency code“ („Кодекс за фискална прозрачност“), принципи 2.1.3, 2.3.1 и 2.3.2; Световна банка (2013 г.), „Beyond the annual budget. 
156; IMF (2014), ‘Fiscal transparency code’, Principles 2.1.3, 2.3.1 and 2.3.2; World Bank (2013), ‘Beyond the annual budget.
The global experience with medium term expenditure frameworks“ („Извън годишния бюджет. 
The global experience with medium term expenditure frameworks’, pp. 58-59.
29 МВФ (2014 г.), „Fiscal transparency code“ („Кодекс за фискална прозрачност“), принцип 2.1.3. 
29 IMF (2014), ‘Fiscal transparency code’, Principle 2.1.3. 19
20 17 
34 The 2017 draft Directive introduces the requirement for a binding medium-term expenditure rule set out at the beginning of the legislature.
Подобно правило ще предостави по-голяма стабилност за бюджетното планиране и ще укрепи връзката между бюджета и СБР. 
Such a rule would provide more stability for budgetary planning and strengthen the link between budget and MTBF.
То обаче може да изложи на риск фискалната стабилност, ако растежът на разходите се отклонява от растежа на потенциалния БВП30. 
However, it might put fiscal stability at risk if the growth of expenditure deviates from the potential output30 growth.
С проекта на директива от 2017 г. не е преодолян нито един от другите недостатъци31, посочени в таблица 1. 
The 2017 draft Directive did not address any of the other shortcomings31 indicated in Table 1.
Недостатъци в разпоредбите относно независимите фискални институции 35 В Регламент 473/2013, който е обвързващ за държавите членки от еврозоната, се определят функциите, които следва да поемат НФИ, както и техните характеристики и принципи. 
Shortcomings in the provisions on the independent fiscal institutions 35 Regulation 473/2013, which is binding for the euro-area Member States, defines the functions that IFIs should assume, as well as features and principles.
Последните са в съответствие с общите принципи на Комисията. 
The latter are in line with the Commission’s common principles.
Тъй като принципите са били приети след като Комисията е направила предложение за регламент, те са били добавени в хода на законодателния процес. 
They were added in the course of the legislative process as the principles were adopted after the Commission made its proposal for a regulation.
Той се увеличава във времето с темп, който не е непременно постоянен. 
It grows in time at a rate that is not necessarily constant.
Както равнището, така и темпът на нарастване не може да се измерят директно, а трябва да бъдат оценени. 
Both the level and the growth rate cannot be measured directly, but have to be estimated.
31 МВФ и ОИСР актуализираха своите стандарти и най-добри практики за добро бюджетно управление съответно през 2014 г. и 2015 г., за да включат извлечените поуки от икономическата и финансова криза. 
31 The IMF and the OECD updated their standards and best practices for good budgetary governance in 2014 and 2015 respectively to incorporate lessons learnt from the economic and financial crisis.
Комисията обаче не е отразила тази актуализация в проекта на директива от 2017 г. 
However, the Commission did not reflect this update in the 2017 draft Directive.
Въпреки предложението на Комисията за включване и на двете, в приетия вид на Регламент 473/2013 се изисква само 32 МВФ (2013 г.), „The functions and impact of fiscal councils“ („Функции и въздействие на фискалните съвети“): „Този доклад предоставя най-изчерпателното проучване на фискалните съвети, налично до момента“ и също така се основава на други доклади, в т.ч. проектът на принципи на ОИСР от 2012 г. и Kopits, G. 
32 IMF (2013), ‘The functions and impact of fiscal councils’: “This paper provides the most comprehensive survey of fiscal councils available so far” and also builds on other papers including the OECD’s 2012 draft principles and Kopits, G.
(2011 г.), „Independent fiscal institutions: Developing good practices“ („Независими фискални институции: разработване на добри практики“), стр. 35 – 52. 
(2011), ‘Independent fiscal institutions: Developing good practices’, pp. 35-52.
33 Принципите на ОИСР са били изготвени през 2012 г. и приети през 2014 г. 
33 OECD principles were already available in 2012 and were adopted in 2014.
ОИСР (2014 г.), „Recommendation on Principles for IFIs“ („Препоръка относно принципите за НФИ“). 
See OECD (2014), ‘Recommendation on Principles for IFIs’. 20
34 Европейска комисия (2017 г.), Jankovics, L. и Sherwood, M., „Independent fiscal institutions in the EU Member States: The early years“ („Начални години на независимите фискални институции в държавите - членки на ЕС“), документ за обсъждане 067. 
34 European Commission (2017), Jankovics, L. and Sherwood, M., ‘Independent fiscal institutions in the EU Member States: The early years’, discussion paper 067.
35 Европейска комисия (2004 г.), Jonung, L. и Larch, M., „Improving fiscal policy in the EU: the case for independent forecasts“ („Подобряване на фискалната политика в ЕС – аргументи за независими прогнози“). 
35 European Commission (2004), Jonung, L. and Larch, M., ‘Improving fiscal policy in the EU: the case for independent forecasts’.
36 Склонност към оптимистични оценки е практиката на завишаване на растежа на потенциалния БВП и приходите, като същевременно се занижават недискреционните разходи. 
36 Optimism bias is the practice of overestimating growth in output and revenue while underestimating non-discretionary expenditure.
37 МВФ (2007 г.), „Code of good practices on fiscal transparency“ („Кодекс на добрите практики за фискална прозрачност“), принцип 4.3.4. 
37 IMF (2007), ‘Code of good practices on fiscal transparency’, Principle 4.3.4.
38 ОИСР (2014 г.), „Recommendation on Principles for IFIs“ („Препоръка относно принципите за НФИ“). принцип 3.3. 
38 OECD (2014), ‘Recommendation on Principles for IFIs’, Principle 3.3.
40 Въпреки че е приветствала това ново изискване, Мрежата на НФИ в ЕС е поискала посочените [в проекта на директива от 2017 г.] условия да бъдат допълнени с по-ясно определяне на минималните стандарти и с ефективна система за тяхното спазване“40. 
40 The Network of EU IFIs, while welcoming this new requirement, asked for the “conditions spelled out in the [2017 draft Directive]” to “be complemented with a clearer definition of minimum standards and an effective system for their safeguarding”40.
В своето изявление Мрежата на НФИ в ЕС дори предлага с предложението държавите членки допълнително да се задължат да гарантират амбициозно прилагане на този принцип в националното законодателство чрез определяне на процедурата и минималните изисквания. 
The Network of EU IFIs even suggested in this statement that the “proposal could additionally oblige Members States to ensure an ambitious implementation of this principle in national legislation by fixing the procedure and minimum requirements”.
През януари 2019 г. Мрежата на НФИ в ЕС повтори призива си за разработване и евентуално включване в законодателството на ЕС на подходящи стандарти за структурата и оперативния капацитет на НФИ“. 
In January 2019, the Network of EU IFIs reiterated its call for “the development and incorporation possibly into EU legislation of adequate standards for the design and operative capacity of IFIs”.
41 На последно място, признаваме, че проектът за директива от 2017 г. предвижда по-широка роля на НФИ, като ги задължава i) да оценяват критично както предварително, така и последващо, адекватността на средносрочната цел и средносрочния план за нетните разходи, ii) да призовават за задействане на 39 Мрежа на НФИ в ЕС (2016 г.), „Defining and enforcing minimum standards for IFIs“ („Определяне и налагане на минимални стандарти за НФИ“). 
41 Lastly, we acknowledge that the 2017 draft Directive envisaged a wider role for IFIs by charging them (i) to critically assess both ex-ante and ex-post the adequacy of the MTO and the medium-term net expenditure path, (ii) to call for the activation of the correction mechanism and (iii) to monitor its application and outcome.
Освен това проектът за директива от 2017 г. има за цел да въведе в правото на ЕС принципа „изпълнение или обяснение“. 
Moreover, the 2017 draft Directive aimed to introduce in EU law the ‘comply-or-explain’ principle.
Непоследователната оценка и концептуалните слабости създават рискове за независимите фискални институции и за Европейския фискален съвет 42 В законодателството на ЕС от държавите членки се изисква да въведат национални фискални правила, а на Комисията и на НФИ се възлагат ясно определени роли за осъществяване на мониторинг. 
Inconsistent assessment and weak design create risks for independent fiscal institutions and the European Fiscal Board 42 EU legislation requires Member States to have in place national fiscal rules and assigns distinct monitoring roles to the Commission and to the IFIs.
Докато Комисията оценява съответствието на проектите на бюджетни планове с фискалните правила на ЕС, НФИ оценяват спазването на националните фискални правила. 
While the Commission assesses compliance of draft budgetary plans with EU fiscal rules, IFIs assess compliance with national fiscal rules.
В правото на ЕС обаче не е предвидена „двустепенна“ структура на управление, при която Комисията – заради своята роля в областта на мониторинга – да разчита на извършената работа от националните НФИ. 
However, the EU law does not provide for a ‘two-tier’ governance structure, where the Commission, for its monitoring role, would rely on the work done by the national IFIs.
Наред с другите си задачи, той следва да предоставя оценка на изпълнението на фискалната рамка на ЕС и на адекватността на действителната фискална позиция на равнището на еврозоната и на национално равнище. 
Its tasks consist among other things in providing an evaluation of the implementation of the EU fiscal framework and the appropriateness of the actual fiscal stance at euro-area and national level.
44 Ето защо Сметната палата провери дали: а) при оценката на съответствието с фискалните правила на ЕС е имало съгласуваност между Комисията и НФИ; б) ЕФС е бил в състояние да предоставя независими становища. 
44 We therefore assessed whether: (a) there was consistency between the Commission and the IFIs in assessing compliance with EU fiscal rules; (b) the EFB was in a position to provide independent opinions.