natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Извършени дейности 17 Интелигентен и приобщаващ растеж Интелигентният и приобщаващ растеж включва две области: Област „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. 
Our activities 17 Smart and inclusive growth Smart and inclusive growth covers the following two areas.
Тя включва финансиране за изследователска дейности и иновации; образование и обучение; трансевропейски мрежи в енергетиката, транспорта и телекомуникациите; социална политика; развитие на предприятията и пр. 
Competitiveness for growth and jobs includes funding for research and innovation; education and training; trans‐European networks in energy, transport and telecommunications; social policy; development of enterpris‐ es; etc.
Разходите на ЕС, определени за конкурентоспособност за растеж и работни места за периода 2014—2020 г., по текущи цени възлизат на 142 млрд. евро или 13 % от общия бюджет на ЕС. 
The EU expenditure earmarked for competitiveness for growth and jobs for 2014–20 — at current prices — amounts to €142 billion, or 13 % of the total EU budget.
Тя покрива регионалната политика, насочена към подпомагане на най-слабо развитите страни и региони в ЕС, с цел те да могат да се изравнят с останалите, засилване на конкурентоспособността на всички региони и развитие на сътрудничество между тях. 
Economic, social and territorial cohesion covers regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening competitiveness of all regions and develop‐ ing cooperation between them.
Разходите на ЕС за сближаване за периода 2014—2020 г. са 367 млрд. евро по текущи цени, или 34 % от общия размер на бюджета на ЕС. 
The EU’s cohesion expenditure planned for 2014–20 — at current prices — is €367 billion, or 34 % of the total EU budget.
ЕСП прие следните специални доклади в тази област: • Ефективност на финансираните от ЕС проекти в областта на обществения градски транспорт (1/2014) — разглежда изпълнението и ефективността на проектите в областта на обществения градски транспорт, съфинансирани от структурните фондове на ЕС, с цел да установи дали те отговарят на нуждите на ползвателите и дали постигат своите цели. 
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Effectiveness of EU‐supported public urban transport projects (1/2014) — assessed the implementation and the effectiveness of public urban transport projects co‐financed by EU struc‐ tural funds to find whether they meet user needs and achieve their objectives.
Одитът констатира, че две трети от проектите в областта на градския транспорт, които са съфинансирани от ЕС, не се използват в достатъчна степен. 
The audit found that two thirds of urban trans‐ port projects co‐financed by EU structural funds were underutilised.
Два от водещите фактори са слабости в разработването на проектите и неправилна политика за мобилност. 
Weaknesses in project design and inadequate mobility policy were two of the main factors.
В по-голямата част от случаите тези незадоволителни резултати не се бил проследени от заявителите на проектите или от националните органи. 
This underperformance was gen‐ erally not followed up by the promoters or the national authorities.
Като цяло, изпълнението по отношение на инфраструктурата и превозните средства за повечето проекти е в съответствие със спецификациите на проектите. 
In general, infrastructure and vehicles for most projects were implemented in accordance with project specifications.
Бяха констатирани значителни закъснения в сроковете и преразход на средства, но след завършването на проектите, почти всички одитирани проекти отговарят на нуждите на ползвателите. 
Signifi‐ cant delays and cost overruns were found but, once completed, almost all the projects audited met users’ needs.
Европейските градове трябва да увеличат мобил‐ ността и да намалят натоварването, произшест‐ вията и замърсяването, като прилагат местни политики за мобилност. 
European cities need to enhance mobility and to reduce congestion, accidents and pollution through local mobility policies.
ЕС е отпуснал финансиране в размер на 10,7 млрд. евро за градски транспорт. 
The EU allocated €10.7 billion to urban transport for the 2000–06 and 2007–13 periods.
Съфинанси‐ раните проекти помагат на градовете при въвеж‐ дането на различни видове градски транспорт — метро, трамваи и автобуси. 
The projects co‐financed help cities to implement urban transport such as metros, trams and buses.
Трамваи и автобуси са главните методи за градски транспорт. 
Trams and buses are key methods of urban transport.
Извършени дейности 18 • Подпомагане от фондовете на политиката на сближаване за производство на възобновяема енергия – постигнати ли са добри резултати? 
Our activities 18 • Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results?
(6/2014) — разглежда постиженията на двата най-големи източника на финансиране за насърчаване на възобновяемата енергия — Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ). Сметната палата провери дали през този период средствата са били разпределяни за добре приоритизирани, разходно ефективни и добре разработени проекти за производство на енергия от възобновяеми източници и с разумни цели, както и до каква степен тези средства са постигнали добри резултати за постигане на целта на ЕС за 2020 г. за производство на енергия от възобновяеми източници. 
(6/2014) — assessed the achievements of the two most important funding sources for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — by examining whether funds had been allocated to well‐prioritised, cost‐ effective and mature renewable energy genera‐ tion projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources.
При одита беше установено, че съществува необходимост от подобрения, за да може финансирането от ЕС да допринесе максимално за постигане на поставените цели. 
The audit found that improvements are needed if EU funding is to make the maximum pos‐ sible contribution to achieving the target.
Повечето одитирани проекти са постигнали планираните продукти и услуги, и повечето от тях са били достатъчно добре разработени и готови за изпълнение, когато са били избрани. 
The audited projects delivered outputs as planned and most of them were sufficiently mature and ready for implementation when selected.
Няма големи преразходи или закъснения в проектите, а производствените ВЕИ инсталации са изградени по план и са действащи. 
There were no significant cost overruns or delays, and the renewable energy generation capacities were installed as planned and operational.
Планираните производствени резултати обаче не са постигнати или не са правилно измерени. 
But the energy production results were not always achieved or not properly measured.
Общата икономическа целесъобразност е ограничена, тъй като разходната ефективност е била водещият принцип при планирането и изпълнението на проектите, в резултат на което разходите са имали ограничена европейска добавена стойност. 
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value.
Съветът на ЕС е определил обвързваща цел за ЕС от 20 % ВЕИ за брутно крайно потребление на енергия до 2020 г. 
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020.
Приблизително 4,7 % са заделени за възобновяема енергия чрез ЕФРР и КФ в периода 2007—2013 г. • Успешно ли подпомага EФРР развитието на биз‐ нес инкубаторите? 
Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators?
(7/2014) — разглежда въпроса дали сградите и оборудването на бизнес инкубаторите, съфинансирани по ЕФРР, успешно са подкрепили стартиращи предприятия с висок потенциал. 
(7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies.
Сметната палата заключава, че ЕС е изразходвал значителни финансови средства за създаването на инфраструктура на бизнес инкубаторите, особено в държавите членки, в които този тип помощ за бизнеса е относително рядко явление. 
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare.
Резултатите на одитираните инкубатори обаче са скромни. 
But the performance of audited in‐ cubators was modest.
Предоставянето на инкубационни услуги е било доста ограничено, поради финансови ограничения и ниско ниво на инкубационна дейност. 
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities.
Това се обяснява предимно с липсата на управленски опит и знания за извършване на инкубационна дейност и с недостатъците в системите за управление. 
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems.
Целта на бизнес инкубаторите е да подпомагат успешното създаване и по‐нататъшното разви‐ тие на стартиращите предприятия. 
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises.
В резултат на това с течение на времето предоставянето на помощ за МСП се превръща във все по‐важен полити‐ чески приоритет. 
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years.
Разходите на ЕС за тази област възлиза на 38 млрд. евро в периода 2007—2013 г. 
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period.
ЕФРР съфинансира сградата „Делта“ в Технологичния парк Вроцлав. 
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park.
Архитект: Anna Kościuk. 
Architect: Anna Kościuk.
Извършени дейности 19 • Ефективно ли е финансирането по ЕФРР на проекти, пряко насърчаващи биологичното разнообразие съгласно стратегията на ЕС за би‐ ологичното разнообразие до 2020 г.? 
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020?
(12/2014) — разглежда въпроса дали държавите членки са използвали наличното финансиране от ЕФРР за пряко насърчаване на биологичното разнообразие и дали съфинансираните проекти ефективно са попречили да се загуби биологичното разнообразие. 
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss.
Одитът констатира, че държавите членки използват по-малко финансиране от ЕФРР за проекти, отколкото за други области на разходи от ЕФРР. 
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending.
За да продължи ЕФРР да бъде от полза за изпълнението на стратегията на ЕС за спиране на загубите на биологично разнообразие до 2020 г., Комисията трябва да предостави по-голям подпомагане за държавите членки за изпълнение на конкретни планове за опазване и управление на местообитанията и видовете. 
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species.
Съфинансираните по ЕФРР проекти като цяло са съгласувани с приоритетите в областта на биологичното разнообразие на ниво ЕС. 
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities.
Оценката на тяхната ефективност обаче е несполучлива, тъй като повечето държави членки не са имали нито показатели за резултати, нито системи за мониторинг, чрез които да се оцени развитието на местообитанията и видовете. 
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species.
Опазването на биологичното разнообразие е осно‐ вен приоритет за ЕС. 
Protecting biodiversity is a key priority for the EU.
След като не е могла да бъде спряна загубата на биологично разнообразие в Ев‐ ропа до 2010 г., Съветът приема нова стратегия за периода до 2020 г. В програмния период 2007—2013 г. са заделени 2,8 млрд. евро за пряко насърчаване на биологичното разнообразие и опазването на приро‐ дата чрез ЕФРР. • Eфикасна ли е помощта от ЕФРР за МСП в облас‐ тта на електронната търговия? 
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?
(20/2014) — разглежда въпроса дали оперативните програми са осигурили добра база за ефективно подпомагане на мерките за електронна търговия за малки и средни предприятия (МСП), дали управляващите органи са извършили правилен избор и мониторинг на проектите, както и дали проектите за електронна търговия, съфинансирани по ЕФРР, са били успешно изпълнени и дали са реализирали измерими ползи. 
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits.
Одитът констатира, че подкрепата от ЕФРР за МСП в областта на електронната търговия — покупката и продажбата на стоки в интернет — е допринесла за увеличаване на предлагането на бизнес услуги онлайн. 
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online.
Недостатъци в мониторинга обаче не позволяват да се оцени до каква степен тя е допринесла за изпълнение на националните и европейските цели, свързани с информационните технологии. 
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals.
Слабите процедури за подбор са довели до съфинансиране на проекти, които вероятно няма да бъдат икономически целесъобразни. 
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money.
Ръководителите на програмите са обръщали повече внимание на усвояването на средствата (реализиране на продукти и услуги), отколкото на постигането на резултати. 
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results.
Комисията насърчава електронната търговия чрез своята Програма в областта на цифровите техно‐ логии за Европа. В периода 2007—2013 г. бюджетът на ЕС насочва чрез ЕФРР средства в размер на 3 млрд. евро за подпомагане на малкия бизнес за използване на повече ИКТ. 
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT.
Видео на ЕСП относно специален доклад (20/2014) „Ефективна ли е подкрепата на ЕФРР за МСП в областта на електронната търговия?“ — EUauditorsECA в Youtube. 
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube.
Извършени дейности 20 Във фокус — одит на изпълнението: Финансираната от ЕС летищна инфраструк‐ тура не е постигнала добра икономическа ефективност (21/2014) Затворената част на несъразмерно големия терминал на летище Фуертевентура. Въздушното движение в Европа се увеличава от години и се очаква почти да удвои обема си до 2030 г. 
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030.
Въпреки че политиката на ЕС за въздушния транспорт е насочена към преодоляване на проблемите, свързани с капацитета, чрез изграждане на допълнителна инфраструктура, по-добро използване на съществуващите съоръжения, оптимизиране на летищните услуги и интегриране на други видове транспорт, Европа няма да е в състояние да посрещне голяма част от търсенето поради недостиг на наземна инфраструктура и писти. 
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure.
В Европа съществуват повече от 500 търговски летища, които пряко или косвено осигуряват заетост на 1 млн. души и заедно с въздушните превозвачи допринасят за европейската икономика с над 140 млрд. евро. 
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy.
Проектите за инфраструктура са област, в която се извършват значителни разходи от бюджета на ЕС. ЕС е отпуснал около 4,5 млрд. евро за такива проекти в програмните периоди от 2000 до 2013 г., като над 2,8 млрд. евро са от фондовете на политиката за сближаване. 
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds.
ЕСП предприе одит на изпълнението по отношение на това финансиране, за да провери дали е съществувала доказана нужда от инвестициите, дали строителството е приключено навреме и в рамките на бюджета и дали се използва пълноценно новата или модернизираната инфраструктура. 
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used.
Ние извършихме одит на това дали инвестициите са довели до увеличение на пътниците и и до подобряване на обслужването на клиентите, както и дали финансираните летища са финансово жизнеспособни. 
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable.
Нашите одитори извършиха работата си в периода от май 2013 г. до октомври 2014 г., като се съсредоточиха върху 20 летища, финансирани от ЕС — в Естония, Гърция, Италия, Полша и Испания. 
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain.
Тези страни са получили общо над 600 млн. евро средства от ЕС в периода 2000—2013 г. 
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013.
Екипът направи преглед на съответното законодателство, документите за планиране в областта на въздушния транспорт на петте държави членки и публикации на основните отраслови организации. 
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations.
Най-важното е, че те извършиха посещения на място в 20 летища, за да направят оценка и получат преки доказателства за реализираните крайни продукти, използването им, резултатите и въздействието на финансирането от ЕС и финансовото състояние на летищата. 
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports.
Прекалено много летища (които често са разположени близо едно до друго) са получили финансиране за сходна инфраструктура и в много случаи инфраструктурни елементи са били несъразмерни. 
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized.
Само половината от одитираните летища са успели да увеличат броя на своите пътници. 
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers.
Подобренията в обслужването на клиентите или регионалните социално-икономически ползи, като например създаването на допълнителни работни места, или не са били измерени, или не са подкрепени с данни. 
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence.
Констатирахме също така, че седем от летищата нямат финансова самостоятелност и ще им бъде трудно да продължат да функционират без допълнителна подкрепа с публични средства. 
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money.
За повечето от одитираните летища нашият екип констатира големи закъснения в изграждането и пускането в експлоатация на инфраструктурата. 
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure.
При почти половината от летищата се наблюдава преразход на средства, което означава, че държавите членки е трябвало да изразходват почти 100 млн. евро повече от своите национални бюджети, отколкото е било предвидено първоначално. 
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged.
Извършени дейности 21 Държавите членки не са координирали добре финансирането, тъй като повечето от тях не са имали стратегически дългосрочен план за развитие на летищата. 
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan.
Освен това Комисията не е упражнявала достатъчен контрол върху финансирането и не е информирана за това кои летища получават финансиране и какви суми се отпускат. 
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved.
Тази ситуация не позволява на Комисията да придобие цялостна представа за всички инвестиции на ЕС в летища и ограничава възможностите и` да извършва мониторинг и да следи за правилното разработване и изпълнение на политиките. 
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented.
Въз основа на направените констатации Сметната палата препоръчва на Комисията през програмния период 2014—2020 г. да следи за това държавите членки да отпускат средства от ЕС за финансиране на летищна инфраструктура само за летища, които са финансово жизнеспособни и за които нуждата от инвестиции е надлежно оценена и аргументирана. 
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated.