natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Препоръка 1 Комисията следва да: а) предостави насоки за по-диферен-цирано докладване на напредъка по отношение на качеството на водите, който понастоящем не е видим заради прилагането на правилото „one out all out“; б) насърчи постигането на сравнимост на данните, например чрез намаляване на несъответствията в броя на физикохимичните вещества, които се оценяват във връзка с екологичното състояние; в) продължи своето проследяване на ситуацията в държавите членки по отношение на напредъка за постигане на добро качество на водите, което е цел на Рамковата директива за водите. 
Recommendation 1 The Commission should: (a) provide guidelines for a more differentiated reporting on progress with regard to water quality currently masked due to the application of the тone-out all-outу rule; (b) foster comparability of data, for example, by reducing the discrepancies in the number of physico-chemical substances that are assessed for the ecological status; (c) continue its follow-up of Member Statesу progress in reaching good water quality, the objective of the water framework directive.
Държавите членки следва да: г) осигурят добър мониторинг на качеството на водите, за да разполагат с точна информация за състоянието и произхода на замърсяването на водните обекти, която да им позволи по-добра насоченост и увеличаване на разходната ефективност на корективните мерки. 
Member States should: (d) ensure good-quality water monitoring to have accurate information on the situation and origin of pollution by water body to allow better targeting and increase cost-effectiveness of the remedial measures.
За селското стопанство например това може да означава да се намери подходяща комбинация между задължителните и доброволните мерки; д) предоставят в своите планове за управление на речните басейни i) ясна обосновка за използването на изключения от крайните срокове на Рамковата директива за водите, ii) информация относно начина, по който ще се финансира изпълнението на мерките, и iii) информация за очакваното въздействие на мерките; е) осигурят координация между органите, определящи мерките в плановете за управление на речните басейни, и органите, одобряващи проектите за финансиране. 
For agriculture for example this might mean finding an effective combination of compulsory and voluntary measures; (e) provide in their river basin management plans (i) clear justifications for the use of exemptions from the deadlines of the water framework directive, (ii) information on how the implementation of measures will be funded and (iii) information on the expected impact of the measures; (f) ensure coordination between those bodies defining measures in the river basin management plans and those approving projects for funding.
Заключения и препоръки 58 Изпълнение на мерките за намаляване на замърсяването от градски и промишлени отпадъчни води 173 Държавите членки са постигнали напредък в премахването на замърсяването с органични вещества и хранителни елементи от отпадъчните води, изпускани от пречиствателните станции за градски отпадъчни води. 
Conclusions and recommendations 58 Implementation of measures to reduce pollution caused by urban and industrial waste waters 173 Member States made progress in removing organic and nutrient pollution from waste waters emitted by urban waste water treatment plants.
Въпреки това наличните инструменти за намаляване на замърсяването от отпадъчни води, като механизмът за прилагане и таксата за замърсяване на водата, не се използват максимално ефективно. 
However, the instruments available to reduce pollution in waste waters, such as the enforcement mechanism and the water pollution charge, were not used to best effect.
Агломерации 174 По отношение на изпълнението на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води (вж. точки 53—65) — „основната мярка“ във връзка със замърсяването от агломерации, е постигнат напредък в събирането на отпадъчни води (т.е. увеличаване на броя на домакинствата, свързани към канализационни системи и пречиствателни станции) и в съответното пречистване на отпадъчните води. 
Agglomerations 174 With regard to the implementation of the urban waste water treatment directive (see paragraphs 53 to 65), the тbasic measureу regarding pollution from agglomerations, progress was made in collecting waste water (i.e. increase in number of households connected to a sewage system and a treatment plant) and in appropriately treating waste water.
Въпреки това и четирите държави членки изостават от графика по отношение на междинните или крайните срокове за изпълнение на директивата (вж. също заключенията и препоръките, направени в Специален доклад No 2/2015). 
However, all four Member States were behind schedule with regard to their interim or final deadlines for implementation of the directive (see also conclusions and recommendations made in Special Report No 2/2015).
175 В плановете за управление на речните басейни от 2009 г. липсва информация относно „другите основни“ и „допълнителните мерки“, необходими за водните обекти, които не са постигнали статус „добро състояние“: — за отпадъчните води, които все още не са свързани към пречиствателна станция, не е посочено как ще се реши проблемът с количествата вещества (количества вещества от агломерации с ЕЖ равен или надхвърлящ 2 000, постъпващи в индивидуални системи, и количества вещества от агломерации с ЕЖ под 2 000) (вж. точки 58—60); — не е посочено кои пречиствателни станции за градски отпадъчни води се нуждаят от по-строги норми за допустими емисии (с изключение на плана на Румъния) (вж. точки 66—68); — въпросът за микрозамърсителите не е разгледан. 
175 The 2009 river basin management plans lacked information on тother basicу and тsupplementary measuresу required for water bodies which fail to achieve good status: я for waste water not yet connected to a treatment plant there was no indication as to how the load will be tackled (load from agglomerations equal to or above 2 000 p.e. going into individual systems and load from agglomerations below 2 000 p.e.) (see paragraphs 58 to 60); я there is no indication on which urban waste water treatment plants need stricter emission limits (with the exception of the Romanian plan) (see paragraphs 66 to 68); я the issue of micropollutants was not addressed.
В четирите държави членки не съществуват разпоредби на ЕС и национални правни разпоредби за нормите за допустими емисии (вж. точки 69—70). 
There are no EU and no national legal provisions in the four Member States for emission limits (see paragraphs 69 to 70).
176 Във връзка с механизма за осигуряване на спазването на правилата Сметната палата заключава, че системата за самостоятелни проверки, които трябва да бъдат извършвани от операторите на пречиствателни станции за отпадъчни води по отношение на изтичащите потоци, като цяло е задоволителна. 
176 With regard to the enforcement mechanism the Court concludes that the system of self-checks to be carried out by operators of waste water treatment plants on their effluents was overall satisfactory.
Системата за публични инспекции обаче показва слабости, тъй като честотата на инспекциите не е определена, а в някои държави членки е ниска (Словакия) или не може да бъде оценена (Унгария). 
The system of public inspection shows weaknesses however, as the frequency of the inspections was not prescribed and in some Member States was low (Slovakia) or could not be assessed (Hungary).
Освен това в Румъния проверките имат ограничен възпиращ ефект, тъй като се отдава предпочитание на отправянето на предупреждения вместо Заключения и препоръки 59 налагане на глоби, когато нормите за допустими емисии са превишени (вж. точки 71—78). 
In addition, in Romania checks have a limited deterrent effect as preference is given to issuing warnings rather than fines when emission limits are exceeded (see paragraphs 71 to 78).
177 В приложение на принципа „замърсителят плаща“ отговарящите за заустването на отпадъчни води дружества дължат такса за замърсяване на водата, но в Чешката република, Румъния и Словакия съществуват някои изключения. 
Conclusions and recommendations 59 177 In application of the тpolluter paysу principle a water pollution charge is due by dischargers of waste water but with certain exceptions in the Czech Republic, Romania and Slovakia.
Таксата не е дължима за всички параметри, отразяващи замърсяването с органични вещества и хранителни елементи, а размерът на таксите спрямо замърсителите (според заустването в mg/l) варира значително между четирите държави членки. 
The charge is not due for all parameters reflecting organic and nutrient pollution and the charge amounts by pollutant (by discharge in mg/l) vary significantly between the four Member States.
В Чешката република и Словакия таксата може да послужи като стимул за спазване на нормите за допустими емисии, определени в разрешителните, по отношение на някои параметри (тъй като не се дължи такса, когато те са спазени), докато в Унгария, а понякога и в Румъния, 179 Плановете за управление на речните басейни от 2009 г. не съдържат „други основни“ и „допълнителни мерки“ за водните обекти, които не са постигнали статус „добро състояние“ — липсват мерки, насочени към конкретни замърсители или конкретни източници на отпадъчни води (като например посочване на специфични вещества и пределно допустими стойности, които да бъдат включени в разрешителните за заустване на отпадъчни води). 
In the Czech Republic and Slovakia the charge can act as an incentive to comply with the emission limits set in the permits for some parameters (as no charge is due when they are complied with) while in Hungary and sometimes in Romania the charge can act as an incentive to go beyond emission limits for those parameters where a charge is due.
Все пак Унгария и Словакия са включили преразглеждането на процедурата за издаване на разрешителни или на специалните разрешителни като мерки в своите планове за управление на речните басейни. 
However, Hungary and Slovakia included the review of the permit issuing procedure or of specific permits as measures in their river basin management plans.
Сметната палата обаче установи, че това преразглеждане не е ефективно поради редица слабости и пропуски (вж. точки 87—92). 
But the Court did not find the review to be effective due to various weaknesses and omissions (see paragraphs 87 to 92).
180 Сметната палата заключава, че (вж. точки 89—91): при определянето на нормите за допустими емисии компетентните органи до известна степен зависят от информацията, предоставена от самите отговарящи за заустването дружества. 
180 The Court concludes that (see paragraphs 89 to 91): я for setting emission limits the competent authorities are to a certain extent dependent on the information provided by the dischargers themselves.
Към края на 2015 г. са били приети само седем такива заключения (вж. точка 85). — разрешителните за заустване на отпадъчни води на пречиствателните станции за градски отпадъчни води, приемащи промишлени отпадъчни води, само в някои случаи съдържат пределно допустими стойности на замърсителите, различни от органични вещества и хранителни елементи. 
This is particularly the case where national legal provisions either set limits for guidance only or did not set limits at all; я the waste water discharge permits of urban waste water treatment plants receiving industrial waste water only in some cases include limits for pollutants other than organic material and nutrients.
Заключения и препоръки 60 181 По отношение на механизма за осигуряване на спазването на правилата се извършват твърде малко публични инспекции в случаите на индиректно заустване, осъществявано чрез обществената канализационна мрежа за инсталации, които не попадат под изискванията на Директивата относно емисиите от промишлеността. 
Conclusions and recommendations 60 181 With regard to the enforcement mechanism, few public inspections are carried out in the case of indirect discharge, via a public sewage network, by installations not falling under the industrial emissions directive.
Вместо това в повечето случаи (85 % от извадката от 28-те одитирани пречиствателни станции) операторите Препоръка 2 Комисията следва да: а) извърши оценка на най-добрите начини за определяне на задължителни критерии за ефективни инспекции в държавите членки на пречиствателните станции на пречиствателни станции за градски отпадъчни води са извършвали проверки на място на площадките на промишлените инсталации. 
Instead, in a majority of cases (85 % of the sample of 28 treatment plants audited) the operators of the urban waste water treatment plants carried out on-the-spot checks at the sites of the industrial installations.
Въпреки б) това наложените глоби в Чешката република и Словакия вероятно ще имат ограничен възпиращ ефект. 
However, the fines imposed in the Czech Republic and Slovakia are likely to have a limited deterrent effect.
При инспекциите на извършителите на преки зауствания положението е подобно на описаното в точка 176 (инспекции на пречиствателни станции за градски отпадъчни води) (вж. точки 93—97). 
For inspections on direct dischargers, the situation is similar to the one described in paragraph 176 (inspections on urban waste water treatment plants) (see paragraphs 93 to 97).
182 деляне на пределно допустими Таксата за замърсяване на водата рядко може да служи като стимул за спазване или превишаване на нормите за допустими емисии, определени в разрешителните, тъй като тя в) е дължима само за ограничен брой замърсители (органични вещества, хранителни елементи и няколко тежки метала) (вж. точка 98). стойности на приоритетни и други химически вещества или микрозамърсители; да оценят и гарантират ефективността на механизмите за прилагане, по-специално обхвата, който трябва да се постигне, и възпиращия ефект на налаганите санкции; за отпадъчни води, които не попадат в обхвата на Директивата относно емисиите от промишлеността. 
182 The water pollution charge can only rarely serve as an incentive to either comply with or go beyond the emission limits set in the permits as the charge is only due for a limited number of pollutants (organic matter, nutrients and a few heavy metals) (see paragraph 98).
Държавите членки следва да: посочат за кои водни обекти, поради тяхното незадоволително качество, са необходими мерки за конкретни източници на отпадъчни води. 
Member States should: (b) indicate for which water bodies, due to their unsatisfactory quality, measures are required for specific dischargers.
За пречиствателните станции за градски отпадъчни води това включва определяне на норми за допустими емисии в разрешителните, които са по-строги от законово определените параметри за замърсяване с органични вещества и хранителни елементи, както и опре-г) да оценят потенциала на използването на таксата за замърсяване на водата като икономически инструмент и като начин за прилагане на принципа „замърсителят плаща“ поне по отношение на основните вещества, които се отразяват неблагоприятно върху качеството на водите. 
For urban waste water treatment plants this will include setting emission limits in the permits that are stricter than those set by law for organic and nutrient pollution parameters and setting limits for priority and other chemical substances or micropollutants; (c) assess and ensure the effectiveness of the enforcement mechanisms, in particular the coverage to be achieved and the deterrent effect of the penalties applied; (d) assess the potential of using the water pollution charge as an economic instrument and as a way to apply the тpolluter paysу principle at least for the main substances which negatively affect water quality.
Заключения и препоръки 61 Изпълнение на мерките за борба с дифузното замърсяване в резултат на селскостопанска дейност 183 Като цяло държавите членки са използвали по-ефективно Директивата за нитратите, но не са били склонни да използват максимално наличните инструменти като механизмите за осигуряване на спазването на правилата, стандартите за ДЗЕС в рамките на механизма за кръстосано спазване, мерките за развитие на селските райони и принципа „замърсителят плаща“. 
Conclusions and recommendations 61 Implementation of measures to tackle diffuse pollution from agriculture 183 In general, Member States made better use of the nitrates directive but were reluctant to make full use of the instruments available such as the enforcement mechanisms, the GAEC standards under cross-compliance, the rural development measures and the тpolluter paysу principle.
184 По отношение на изпълнението на Директивата за нитратите — „основна мярка“ във връзка със замърсяването от селското стопанство, Чешката република, Унгария и Румъния постепенно са увеличили изискванията, които трябва да бъдат спазвани от земеделските производители в уязвимите от замърсяване с нитрати зони. 
184 With regard to the implementation of the nitrates directive, the main тbasic measureу regarding pollution from agriculture, the Czech Republic, Hungary and Romania gradually strengthened the requirements to be respected by farmers in nitrate-vulnerable zones.
Това е главно в резултат на действия на Комисията. 
This was mainly the result of Commission action.
Словакия не е спазила в достатъчна степен препоръките на Комисията, поради което през 2012 г. Комисията е започнала процедура за нарушение срещу Словакия (вж. точки 101—110). 
Slovakia did not sufficiently follow the Commissionуs suggestions and therefore in 2012 the Commission launched an infringement procedure against Slovakia (see paragraphs 101 to 110).
185 Въпреки подобренията в трите държави членки, има възможност за повишаване на изискванията (вж. точки 111—115). 
185 However, despite the improvements in three Member States there is scope for tightening up the requirements (see paragraphs 111 to 115).
186 Тенденцията по отношение на еутрофикацията не може да бъде оценена заради несъпоставимите набори от данни. 
186 The trend regarding eutrophication cannot be assessed due to incomparable sets of data.
Сметната палата отбелязва, че отчетният период по Директивата за нитратите не съвпада с този по Рамковата директива за водите (вж. точки 113—114). 
The Court notes that the reporting period under the nitrates directive does not coincide with the one under the water framework directive (see paragraphs 113 to 114).
187 По отношение на „другите основни“ и „допълнителни мерки“ (вж. точки 123—129 и 135—137), Сметната палата заключава, че: — мерките относно употребата на пестициди са неясни или се отнасят за плановете за действие в областта на пестицидите. 
187 With regard to тother basicу and тsupplementary measuresу (see paragraphs 123 to 129 and 135 to 137), the Court concludes that: я measures dealing with pesticide use were either vague or referred to the pesticides action plans.
В тези планове обаче отчасти липсват количествени цели, крайни срокове за изпълнение и информация относно необходимите средства за прилагане на мерките. 
However, these plans partially lack quantified objectives, deadlines for implementation and information on the funds required for implementation of the measures.
Комисията не е започнала процедури за нарушение, свързани с недостатъци по отношение на тези планове; — има възможност стандартите за ДЗЕС и „минималните изисква-ния“ в областта на развитието на селските райони да бъдат формулирани по-строго. 
No infringement procedures had been launched by the Commission as of mid-2015 for insufficiencies regarding these plans; я there is scope for making the GAEC standards and тminimum require-mentsу in rural development more demanding.
Комисията не извършва систематична оценка на адекватността на изискванията от гледна точка на тяхната ефективност за постигане на целите на политиката за водите на ЕС, а проверява само тяхното съществуване и приложимост; 
The Commission does not systematically assess the adequacy of the requirements in terms of effectiveness to meet the EU water policy objectives, and only checks for their existence and relevance;
Заключения и препоръки 62 — държавите членки не са определили пределно допустими стойности за количеството фосфор в торовете, прилагани върху почвите (в kg/ha). — държавите членки разчитат предимно на доброволни агроекологични мерки. 
Conclusions and recommendations 62 я Member States did not set limits as to the quantity of phosphorus fertiliser to be applied on land (kg/ ha); я Member States mainly rely on voluntary agri-environment measures.
188 Потенциалът на мерките за развитие на селските райони по отношение на въпросите, свързани с качеството на водата, не се използва пълноценно (вж. точки 145—154): — В програмния период 2007— 2013 г. земеделската земя, обхваната от агроекологични ангажименти с благоприятно влияние върху качество на водите, е варирала между 15 и 30 %. 
188 The potential of rural development to address water quality concerns is not being fully exploited (see paragraphs 145 to 154): я the agricultural land under water quality favouring agri-environmental commitments varied between 15 and 30 % in the 2007-2013 programme period.
Поддържането е положително, но не води до подобрения на качеството на водите. 
Maintenance is positive but does not lead to improvements in water quality.
Освен това, тъй като тези задължения трябва да бъдат спазвани само за период от пет до седем години, дългосрочното въздействие върху качеството на водите не е задължително осигурено; — ограниченията по отношение на количеството разпръснати азотни торове на хектар земя се доближават до или надхвърлят средното използвано количество в Румъния и Словакия, поради което допълнителните ползи за качеството на водите вероятно ще бъдат малки. 
In addition, as those obligations only have to be kept for a period of 5 to 7 years, the long-term impact on water quality is not necessarily ensured; я limitations regarding the amount of nitrogen fertiliser applied per hectare of land are close to or above the average applied in Romania and Slovakia and thus additional benefits for water quality are likely to be small.
189 Един земеделски производител може да бъде обект на множество механизми за осигуряване на спазването на правилата — регулирани от ЕС проверки на кръстосаното спазване и проверки във връзка с плащанията за развитие на селските райони, както и „национални проверки“ съгласно Директивата за нитратите и в областта на продуктите за растителна защита (вж. точки 116—122, 130—132, 138—144 и 155—157). 
189 A farmer can be subject to a whole set of enforcement mechanisms: EU-regulated cross-compliance checks and checks for rural development payments as well as тnational checksу under the nitrates directive and in the field of plant protection products (see paragraphs 116 to 122, 130 to 132, 138 to 144 and 155 to 157).
Всички тези проверки са засегнати от присъщи ограничения, като например предаване на важни данни под формата на декларации, изготвени от самите земеделски производители. 
All these checks are affected by intrinsic limitations such as important evidence in the form of declarations made by farmers themselves.
Освен това — възпиращият ефект е ограничен при механизма за кръстосано спазване и проверките на развитието на селските райони. 
In addition, я the deterrent effect is limited for cross-compliance and checks under rural development.
Това се дължи главно на тяхното устройство — малкият обхват на проверките (съответно 1 % и 5 %) и санкциите (намаления на помощите) са по-ниски от разходите по спазването. „Националните проверки“ съгласно Директивата за нитратите имат подобни слабости; — всички посетени държави членки с изключение на Словакия посочват в своите планове за действие в областта на пестицидите необходимостта от засилване на прилагането на задълженията, свързани с пестицидите. 
This is mainly due to their set-up: low coverage (1 % and 5 % respectively) and sanctions (aid reductions) are lower than the cost of compliance. The тnational checksу under the nitrates directive have similar weaknesses; я all Member States visited except Slovakia indicated in their pesticide action plans the need to strengthen the enforcement of pesticide-related obligations.
По време на одита четирите държави членки не бяха определили обхвата, който техните проверки трябва да постигнат, нито глоби за всички видове нарушения. 
At the time of the audit, the four Member States did not specify the coverage to be achieved by their checks or fines for all types of infringement.