natgillin/translations-raw huggingface dataset:
От ляво на дясно: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Илиана Иванова, Lutz Venske, Михаил Стефанов, Agota Marczinko. 
From left to right: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko.
Различни фактори са ограничавали напредъка на държавите членки към постигането на целите относно широколентовия достъп В някои държави членки финансирането в селските и крайградските райони не е организирано правилно Правната и конкурентната среда създават проблеми в някои държави членки Въпреки че някои държави членки са подобрили процеса на координация на инвестициите в широколентова инфраструктура, в една проверена държава членка Сметната палата установи липса на координация между отделните програмни периоди Заключения и препоръки Приложение – Карти на покритието от 30 Mbps в Европа Отговори на Комисията и на ЕИБ 49—78 50—62 63—69 70—78 79—87 3 
The legal and competitive environment poses problem in some Member States Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State Conclusion and recommendations Annex – 30 Mbps coverage maps of Europe Replies of the Commission and of the EIB 63 - 69 70 - 78 79 - 87 3
РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ И СЪКРАЩЕНИЯ 4 Опорна мрежа Основният високоскоростен хардуер и линии за пренос на една телекомуникационна мрежа (например интернет). 
GLOSSARY AND ABBREVIATIONS 4 Backbone The primary high-speed hardware and transmission lines of a telecommunications network (such as the internet).
МСЕ Механизъм за свързване на Европа ГД Генерална дирекция AGRI ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ CNECT ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ ГД COMP ГД „Конкуренция“ ГД ECFIN ГД „Икономически и финансови въпроси“ REGIO ГД „Регионална и селищна политика“ ЕФСИ Европейски фонд за стратегически инвестиции EФРР Европейски фонд за регионално развитие ЕСИ фондове Европейски структурни и инвестиционни фондове ЕС Европейски съюз Цели на стратегията „Европа 2020“ относно широколентовия достъп до интернет Цели във връзка с широколентовия достъп до интернет, определени в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, една от седемте водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“, приета от Комисията през 2010 г. 
CEF Connecting Europe Facility DG Directorate General DG AGRI DG Agriculture and Rural Development DG CNECT DG Communications Networks, Content and Technology DG COMP DG Competition DG ECFIN DG Economic and Financial Affairs DG REGIO DG Regional and Urban Policy EFSI European Fund for Strategic Investments ERDF European Regional Development Fund ESIF European Structural and Investment Funds EU European Union Europe 2020 broadband objectives Broadband-related objectives set out in the Digital Agenda for Europe, one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy adopted by the Commission in 2010.
Тези цели са i) до 2013 г. да се осигури основен широколентов достъп (от 144 Kbps до 30 Mbps) за всички европейци; ii) до 2020 г. да се осигури покритие с високоскоростен широколентов достъп (> 30 Mbps) за всички европейци; и iii) до 2020 г. най-малко 50 % от европейските домакинства да станат абонати на свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка (> 100 Mbps). 
These objectives are (i) by 2013, to bring basic broadband to all Europeans (from 144 Kbps up to 30 Mbps); (ii) by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and (iii) by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps).
Предварителни условия Условия, основаващи се на предварително определени критерии, които се считат за необходими предпоставки за ефективното и ефикасно използване на подпомагане от Съюза. 
Ex-ante Conditionalities Conditions, based on pre-defined criteria regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of Union support.
При изготвянето на оперативните програми по Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд (КФ) и Европейския социален фонд (ЕСФ) в рамките на програмния период 2014 – 2020 г. държавите членки трябва да преценят дали тези условия са изпълнени. 
When preparing European Regional Development Fund (ERDF), Cohesion Fund (CF) and European Social Fund (ESF) Operational Programmes (OPs) under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled.
Ако не са били изпълнени, трябва да бъдат изготвени планове за действие, които да гарантират изпълнението им до 31 декември 2016 г. 
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure fulfilment by 31 December 2016.
5 Gbps Единица за пренос на данни, равна на 1 000 000 000 бита в секунда. 
Gbps A unit of data transfer equal to 1 000 000 000 bits per second.
През септември 2016 г. в Съобщение на Комисията, известно още като „Общество на гигабитов интернет до 2025 г.“, се определят три стратегически цели за 2025 г., които допълват посочените цели в Програмата в областта на цифровите технологии за 2020 г. 
Gigabit Society 2025 objectives In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’ three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020.
Заварени оператори Дружество, което по-рано е функционирало като монопол, но което вече предоставя услуги при конкурентни условия. 
Incumbents A company which used to function as a monopoly but which now provides services competitively.
Много заварени оператори са наследили предимства от предишния си статут на монополисти (като например мрежи и клиенти). 
Many incumbents have inherited advantages from their former monopolistic status (e.g. networks and customers).
Kbps Единица за пренос на данни, равна на 1 000 бита в секунда. 
Kbps A unit of data transfer equal to 1 000 bits per second.
Mbps Единица за пренос на данни, равна на 1 000 000 бита в секунда. 
Mbps A unit of data transfer equal to 1 000 000 bits per second.
НПШД Национален план за широколентов достъп ОП Оперативна програма Присъединяване на абонати В контекста на настоящия доклад присъединяването на абонати е показател, избран от Европейската комисия. 
5 NBP National Broadband Plan OP Operational Programme Take-up In the context of this report, take-up is an indicator selected by the European Commission.
То се определя като процент на домакинствата, които имат абонамент за широколентов достъп, спрямо общия брой на домакинствата. 
It is defined as the percentage of households having a broadband subscription compared to the total number of households.
КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ За широколентовия достъп до интернет I. „Широколентов достъп“ е общоприет термин, чрез който се обозначава високоскоростна връзка с интернет и други технически характеристики, които позволяват достъпа до или предоставянето на ново съдържание, приложения и услуги. 
EXECUTIVE SUMMARY About broadband I. Broadband is the common term used to mean faster internet speeds and other technical characteristics that make it possible to access or deliver new content, applications and services.
Нарасналото значение на цифровите данни в днешно време означава, че добрата интернет връзка е важна не само за да могат европейските предприятия да останат конкурентоспособни в световната икономика, но и в по-общ план за насърчаване на социалното приобщаване. 
An increase in the importance of digital data now means that good internet connections are essential not only for European businesses to remain competitive in the global economy, but also more widely for promoting social inclusion.
Като част от стратегията „Европа 2020“ през 2010 г. ЕС е определил три цели за широколентовия достъп до интернет: до 2013 г. да се предостави основен широколентов достъп (до 30 мегабита в секунда, Mbps) на всички европейци; до 2020 г. да се осигури покритие с високоскоростен широколентов достъп (над 30 Mbps) за всички европейци; и до 2020 г. най-малко 50 % от европейските домакинства да станат абонати на свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка (над 100 Mbps). 
As part of its Europe 2020 strategy, in 2010 the EU set three targets for broadband: by 2013, to bring basic broadband (up to 30 Megabits per second, Mbps) to all Europeans; by 2020, to provide all Europeans with fast broadband (over 30 Mbps); and by 2020, to ensure take-up by 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (over 100 Mbps).
В подкрепа на тези цели за периода 2014–2020 г. ЕС е въвел серия от политики и регулаторни мерки и предоставил около 15 млрд. евро на държавите членки чрез различни източници и видове финансиране, включително 5,6 млрд. евро под формата на заеми от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ). 
To support these objectives, the EU has implemented a series of policy and regulatory measures and has made some 15 billion euro available to Member States in the period 2014-2020, through a variety of funding sources and types, including 5.6 billion euro in loans from the European Investment Bank (EIB).
Начин на провеждане на одита на ЕСП III. 
How we conducted our audit III.
Сметната палата разгледа ефективността на предприетите действия от Европейската комисия и от държавите членки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ относно широколентовия достъп до интернет. 
We addressed the effectiveness of action taken by the European Commission and the Member States to achieve the Europe 2020 broadband objectives.
Одитът обхвана програмните периоди 2007 – 2013 г. и 2014 – 2020 г. и всички източници на финансиране, включително подпомагането, предоставено от ЕИБ. 
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods and all the EU funding sources, including support provided by the EIB.
Одитната дейност на Сметната палата обхвана всички онези звена на Комисията, които играят важна роля в широколентовия достъп до интернет, както и ЕИБ. 
Our audit work extended to all those parts of the Commission with significant roles to play in broadband, and the EIB.
За да придобие по-подробна представа за националните проблеми, Сметната палата се 6 съсредоточи върху пет държави членки: Германия, Ирландия, Италия, Полша и Унгария. 
For a more detailed understanding of the national issues, we focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy.
ЕСП посети също така широк кръг от други заинтересовани страни (като например национални регулаторни органи, бизнес сдружения и телекомуникационни асоциации, сдружения на потребителите и синдикални организации). 
We also visited a range of other stakeholders (such as National Regulatory Authorities, business and telecommunications associations, consumer associations and trade unions). 6
Констатации на Сметната палата V. Сметната палата установи, че като цяло покритието с широколентов достъп в ЕС се подобрява, но не всички цели на стратегията „Европа 2020“ ще бъдат постигнати. 
What we found V. We found that broadband coverage has generally been improving across the EU, but that the Europe 2020 targets will not all be achieved.
Селските райони, където частният сектор има по-малко стимули да инвестира в осигуряването на широколентов достъп, остават по-слабо свързани от градовете, а броят на абонатите на свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка значително изостава от целта. 
Rural areas, where there is less incentive for the private sector to invest in broadband provision, remain less well connected than cities, and take-up of ultra-fast broadband is significantly behind target.
По отношение на трите цели, въпреки че почти всички държави членки са постигнали целта за покритие с основен широколентов достъп до 2013 г., най-вероятно това няма да се случи с целта за високоскоростен широколентов достъп до 2020 г. 
In terms of the three targets, while nearly all Member States achieved the basic broadband coverage target by 2013, this will most likely not be the case for the 2020 target for fast broadband.
Селските райони остават проблематични в повечето държави членки — до средата на 2017 г. 14 държави имат под 50 % покритие в селските райони. 
Rural areas remain problematic in most Member States: by mid-2017 14 had coverage in rural areas of less than 50 %.
За третата цел — брой абонати на свръхвисокоскоростен широколентов достъп, до средата на 2017 г. само 15 % от домакинствата са имали абонамент за интернет връзка с такава скорост, спрямо целта за 50 % до 2020 г. 
For the third target, take-up of ultra fast broadband, only 15 % of households had subscribed to internet connections at this speed by mid-2017, against a target of 50 % by 2020.
Въпреки тези проблеми, ако техните планове бъдат осъществени съгласно първоначалния замисъл, три от петте проверени държави членки може да бъдат в състояние да постигнат целите на Комисията за 2025 г., една от които е всички домакинства да имат достъп до свръхвисокоскоростен широколентов достъп с възможност за достигане на скорост 1 Gbps. 
Despite these problems, if their plans are implemented as intended, three of the five examined Member States may be in good position to achieve the Commission’s objectives for 2025, one of which is that all households should have access to ultra-fast broadband, upgradable to 1 Gbps.
Подкрепата от Комисията е оценена положително от държавите членки, но мониторингът не е координиран между генералните дирекции. 
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but the monitoring is uncoordinated across Directorates-General.
Всички държави членки бяха разработили стратегии за широколентов достъп, но в проверените от Сметната палата държави имаше слабости. 
All Member States had developed broadband strategies, but there were weaknesses in the ones we examined.
Някои държави членки бяха закъснели с приключването на своите стратегии, а целите им невинаги бяха в съответствие с тези на стратегията „Европа 2020“. 
Some Member States were late in finalising their strategies, and their targets were not always consistent with those in Europe 2020.
Не всички държави членки 7 бяха преодолели предизвикателствата, свързани с тяхната традиционна инфраструктура за интернет (тяхната телефонна инфраструктура), което може да има последици за подходящата скорост в краткосрочен и дългосрочен план. 
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term.
Различни фактори ограничават напредъка на държавите членки към постигането на техните цели относно широколентовия достъп. 
Various factors limited Member States’ progress towards meeting their broadband targets.
Финансирането в селските и крайградските райони не е решено задоволително в три от проверените държави членки, а един голям проект на ЕИБ, финансиран по Европейския фонд за стратегически инвестиции, не е насочен към районите, в които има най-голяма нужда от публично подпомагане. 
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed.
Сметната палата установи, че правната и конкурентната среда са създали проблеми в две държави членки. 
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States.
Освен това в една държава членка беше установена липса на координация между отделните програмни периоди. 
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 7
Сметната палата отправя препоръки в три области: относно стратегическото планиране, регулаторната среда и насърчаването на конкуренцията чрез финансиране. 
What we recommend IX. We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing.
Тези препоръки включват следното: • Държавите членки следва да разработят нови планове за периода след 2020 г. • Комисията следва да изясни прилагането на насоките относно държавната помощ, тъй като някои държави членки ги тълкуват по начин, който може да ограничи инвестициите им в широколентов достъп. 
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband.
Тя следва също така да подпомага усилията на държавите членки за насърчаване на по-голяма конкуренция в предоставянето на широколентови услуги чрез стимулиране на създаването на подходящи мрежи и обединяване на по-малки проекти в проекти с критичен размер, когато това е уместно. • ЕИБ следва да насочи подкрепата си чрез ЕФСИ и CEBF към проекти със среден и голям размер в районите, където има най-голяма нужда от публично подпомагане, в съответствие с целта за подпомагане на по-рискови проекти. 8 
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8
ВЪВЕДЕНИЕ Широколентовият достъп до интернет и неговото значение 1. 
INTRODUCTION Broadband and its importance 1.
Цифровите данни по интернет играят все по-голяма роля в живота на гражданите, правителствата и бизнеса. 
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business.
За да остане Европа конкурентоспособна в световната икономика, добрите равнища на скоростта на интернет и на достъпа до него, предоставен чрез широколентови мрежи, са от съществено значение. 
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential.
Например: • Увеличение с 10 % на широколентовите връзки в дадена страна би могло да доведе до 1 % увеличение на БВП на глава от населението1; • увеличение с 10 % на широколентовите връзки би могло да повиши производителността на труда с 1,5 % през следващите пет години2; и • инвестициите в широколентов достъп до интернет ще спомогнат и за постигането на качествено образование, насърчаване на социалното приобщаване и ще бъдат от полза за селските и отдалечените райони. 
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions.
Някои заинтересовани страни3 считат, че широколентовият достъп до интернет е толкова важен, че следва да се разглежда като комунална услуга от първа необходимост, редом с другите комунални услуги като пътища, вода, електроенергия и газ. 
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas.
В контекста на достъпа до интернет терминът „широколентов“ няма конкретен технически смисъл, а се използва за всяка инфраструктура за достъп до високоскоростен интернет, която работи непрекъснато и е по-бърза от традиционния L. Holt, M. Jamison, „Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience“ („Широколентовият достъп до интернет и неговият принос за икономическия растеж: поуки от опита на САЩ“), Telecommunications Policy том 33, стр. 
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p.
575 – 581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation (Иновации чрез широколентов достъп до интернет), МСД 2011 г. 
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011.
Вж. изменената версия на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (2012 г.). 
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012).
9 1 2 3 Например Intelligent Community Forum Canada и BDO Canada. 
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 9 1 2 3
3. мрежа, връзки от типа „средна миля“ и „последна миля“ до крайните потребители (вж. фигура 1)4. 
3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4.
По принцип една мрежа за широколентов достъп се състои от три части: опорна 10 Фигура 1 – Сегменти на мрежата за широколентов достъп Интернет Опорна мрежа (Основна мрежа) „Средна миля“ Оптична връзка Безжична или оптична връзка Оптична Сателитна връзка връзка „Последна миля“ Разпределителен възел Безжичен предавател Оптичен кабел Коаксиален кабел Медни проводници Безжична връзка Сателитна връзка Източник: ЕСП. 4. При оценяването на скоростта на интернет е важно да се разграничават скоростите на изтегляне и на качване. 
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. Backbone (Core network) Middle Mile Fibre link Wireless or fibre link Fibre Satellite link link Last Mile Fibre Distributionnode Coaxial Copper Wireless Wireless transceiver link Satellite link 4. In assessing internet speed, there is an important distinction between download and upload speeds.
Скоростта на изтегляне се отнася се отнася до скоростта на получаване на данни от отдалечена система, например при навигация в интернет или предаване на видеоизображения. Скоростта на качване се отнася до скоростта, с която данните се изпращат до отдалечена система, например при видеоконферентна връзка. 
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing.
Други технически характеристики стават все по-актуални за предоставянето на някои услуги (като например видеоконферентна връзка, услуги „в облак“, свързано шофиране и електронно здравеопазване). 
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health).
горната граница на скоростта на връзката. 
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed.
Съществуват пет вида инфраструктура, която може да предоставя широколентови услуги: линии с оптични влакна, коаксиален кабел, медни телефонни проводници, наземен безжичен достъп (антенни устройства/кули) и сателит (вж. таблица 1). 
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1).
Поради бързото технологично развитие широколентови услуги могат да бъдат предоставени и от други технологии (вж. каре 1). 
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1).