natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16 При годишния план за 2008 г. само захарта е била в наличност в интервенционните запаси, а останалите продукти е трябвало да бъдат набавени на пазара. 
16 For the annual plan 2008 only sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market.
Прогнозната оценка, публикувана от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“през юли 2007 г. „Прогнози за селскостопанските пазари и приходи в Европейския съюз“ за периода 2007—2014 г., е както следва: — за зърнени култури: „публичните запаси до голяма степен ще изчезнат в началото на разглеждания период“, — за захар: „очаква се достигане на баланс към 2010 г.“, — за масло: „изчерпаните през първата половина на 2007 г. интервенционни запаси ще се запазят в това положение до края на 2014 г.“ и — за обезмаслено мляко на прах: „очаква се пазарът да остане балансиран през целия разглеждан период без необходимост да се предлагат продукти за интервенционно изкупуване“. 
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that: — for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’, — sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’, — for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and — for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’.
17 Протокол от срещите на Управителния комитет за зърнени култури (приемане на годишния план за 2008 г.): „Германия: счита, че вече няма съответствие между регламента на Съвета и регламента за неговото прилагане; Нидерландия, Швеция, Обединено кралство: не желаят социална мярка да бъде финансирана от бюджета на ОСП; Нидерландия: присъединява се към това становище, тъй като не желае социална мярка да бъде финансирана от бюджета на Общността.“ 15 Специален доклад No 6/2009 — Европейска програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица: оценка на поставените цели и използваните методи и средства 
17 Minutes of the meetings of the Management Committee for Cereals (adoption of the annual plan 2008): ‘DE: finds that there is no longer any consistency between the Council Regulation and the Implementing Regulation; NL, SE, UK: do not want a social measure to be financed by the CAP budget; NL: likewise because they do not want a social measure to be financed by the Community budget.’
Въпреки че приносът за благосъстоянието на най-нуждаещите се граждани е свързан със стабилизирането на селскостопанските пазари чрез пласиране на интервенционните запаси, скорошните промени означават, че социалната цел на мярката се е превърнала във водеща. 
Although the contribution towards the well-being of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal of intervention stocks, recent developments mean that the social aim of the measure has become much more predominant.
Комисията публикува оценка на програмите за хранителни помощи на Европейската общност, която достига до заключението, че социалните аспекти на мярката се смятат за по-важна цел, отколкото нейната роля като инструмент за регулиране на пазара (вж. каре 7). 
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as an instrument of market regulation (see Box 7).
Според тази оценка ефективността на мярката по отношение на регулирането на пазара е съмнителна, тъй като, от една страна, в някои случаи част от изтеглените от запасите на Общността продукти непряко са се върнали обратно към интервенционно складиране, а от друга страна мярката е значително по-скъпа от възстановяванията при износ като метод за намаляване на структурния излишък. 
Indeed, the evaluation considered that the effectiveness of the measure in terms of market regulation was doubtful since, on the one hand in some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure was considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus.
16 КАРЕ 7 ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА ОТ 1998 Г. (ОСНОВНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ) „Социалната цел на мярката е ясно постановена в разпоредбите. [...] нейната приложимост в контекста на запазваща се широкоразпространена бедност в Европа се потвърждава от благотворителните организации [...]. 
16 BOX 7 COMMISSION’S 1998 EVALUATION (MAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS) ‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. [...] its usefulness in the context of persistent widespread poverty in Europe is attested by the charities [...].
При въвеждането на мярката нейната втора и по подразбиране второстепенна цел е да помогне за намаляването на големите и скъпи интервенционни запаси [...]. 
When the measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks [...].
Поради това мярката може да бъде разглеждана като инструмент за регулация на пазара“. 
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’.
Държавите-членки [...] успяват да използват ресурсите по ефективен начин [...]. 
‘The Member States [...] are well able to make effective use of the resources [...].
От друга страна, съществуват някои съмнения относно ефективността на мярката по отношение на регулацията на пазара. [...] в някои случаи е възможно голяма част от продуктите, изтеглени от запасите на Общността, да се върнат непряко към интервенционно складиране“. „Въпреки че няма съмнение, че (помощта) е ефективен инструмент за социално подпомагане, като метод за намаляване на структурния излишък тя е значително по-скъпа от възстановяванията при износ [...]“. ”[...] като се имат предвид сериозният проблем на Европа с бедността и безспорната полза от предоставянето на помощ на нуждаещите се, следва да бъде препоръчано удължаване на действието на мярката, както и евентуално увеличение на отпусканите финансови ресурси. [...] 
On the other hand, there is some doubt about the effectiveness of the measure in terms of market regulation. [...] in some cases, possibly a large proportion of the products withdrawn from Community stocks returns indirectly to intervention’. ‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus [...]’. ‘[...] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. [...]
Становището на Съвета показва ясно [...] че социалните аспекти се оценяват като по-важни от ролята на мярката като инструмент за пазарна регулация“. Специален доклад No 6/2009 — Европейска програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица: оценка на поставените цели и използваните методи и средства 
The Council has made it clear [...] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
Регламент (ЕО) No 1234/2007, който консолидира Регламент (ЕИО) No 3730/87, също определя схемата като „важна социална мярка“18. 
Regulation (EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation (EEC) No 3730/87, also considers the scheme ‘an important social recital18. measure’18.
Подобно схващане за социалната цел на мярката се споделя и от управленските органи на държавите-членки, посетени по време на одита. Те подчертаха, че социалното измерение на програмата следва да бъде добре координирано на национално ниво. 
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressed the importance of the social dimension of the programme being well coordinated at national level.
Освен това, през април 2006 г. Европейският парламент прие декларация „относно доставки за одобрени благотворителни организации по изпълнението на Европейската програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица“. 
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’.
В тази декларация Европейският парламент разглежда мярката като част от целта за намаляване на бедността и приканва Комисията и Съветът да продължат предоставянето на помощта и да увеличат нейния размер, като същевременно въведат някои промени в изпълнението (вж. каре 8). 
In its declaration, the European Parliament regarded the measure as a part of the aim of reducing poverty, and invited the Commission and the Council to maintain and increase the aid with certain implementing adaptations (see Box 8).
18 Регламент (ЕО) No 1234/2007, съображение (18). 17 КАРЕ 8 ОСНОВНИ ТОЧКИ В ДЕКЛАРАЦИЯТА НА ЕП • да се признае факта, че в Европейския съюз има хора, които страдат от недохранване, и да се приеме необходимостта да се удовлетворят техните нужди от храна, • Европейската програма за хранителни помощи да бъде превърната в постоянна програма с общ многогодишен бюджет, • мярката да бъде разширена към нови сектори като свинско и птиче месо и яйца, • да се включат в програмата иновативни мерки с цел осигуряване на дистрибуцията на балансирани хранителни порции, • хранителната помощ да бъде разглеждана като част от целите за намаляване на бедността, • да се променят правилата, за да стане възможно: • установяването на запаси, запазени за програмата, т.е. заделени и разпределени за най-нуждаещите се лица, • удължаването на споразуменията за бартер, • закупуването на продукти, които не са налични в интервенционните запаси, на пазара на Общността. 
17 18 Regulation (EC) No 1234/2007, BOX 8 EP’S DECLARATION MAIN POINTS • recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements, • place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation, • open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs, • include in the programme innovative measures to ensure the distribution of balanced food rations, • regard food aid as part of the aim of reducing poverty, • modify the rules so as to allow: • for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived, • for the bartering procedure to be extended, • for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market.
СЪГЛАСУВАНОСТТА С ДРУГИ МЕРКИ НА СОЦИАЛНА ПОЛИТИКА СЛЕДВА ДА БЪДЕ ПОДОБРЕНА 32. 
COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED 32.
Законодателят ясно постановява, че програмата за хранителни помощи следва да се разглежда като принос, при това значителен, към благосъстоянието на най-нуждаещите се граждани19 (вж. каре 6). 
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the well-being of its most deprived citizens19 (see Box 6).
Поради това този принос следва да бъде координиран и хармонизиран с други политики, схеми и дейности, прилагани на нивото на Общността и държавите-членки, с оглед да отговаря по-добре на нуждите на целевата група. 
Hence, this contribution should be coordinated and create synergies with the other policies, schemes and actions set up at both Community and Member States levels to meet better the needs of the most deprived persons.
На нивото на одитираните държави-членки управляващи органи са разплащателните агенции, свързани със селскостопанските разходи. 
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure.
С изключение на Франция в одитираните държави-членки не бяха открити доказателства за тясно сътрудничество между разплащателните агенции и други ключови участници в социалните дейности, като например министерствата на социалните въпроси. 
With the exception of France, in the Member States audited there was no evidence of close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs.
Подобно сътрудничество е необходимо за по-добро разбиране и посрещане на нуждите на благотворителните организации и нуждаещите се лица. 
Such cooperation is necessary for better understanding and meeting the needs of the charitable organisations and of the deprived persons.
ЗА ПОСТИГАНЕ НА „ЗНАЧИТЕЛЕН ПРИНОС“ Е НЕОБХОДИМА ПО-ДОБРА НАСОЧЕНОСТ КЪМ БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ СЛАБО ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПОМОЩТА ОТ ЕС 34. 
BETTER TARGETING OF RECIPIENTS NEEDED TO ACHIEVE ‘SIGNIFICANT CONTRIBUTION’ LOW IMPACT OF THE EU AID 34.
Големият брой потенциални бенефициенти и сравнително ниското ниво на налични ресурси означават, че помощта трябва да бъде насочвана конкретно към бенефициентите, за да може мярката да има по-значим ефект върху целевата популация. 
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level of available resources mean that beneficiaries need to be targeted to allow the measure to have any significant impact on the target population.
Както е показано в таблицата в приложение II, бюджетните кредити на потенциален бенефициент възлизат на около шест евро на човек на година. 
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per potential beneficiary amounts to about six euro per person per year.
От друга страна Комисията, в своята оценка на въздействието, посочва, че през 2006 г. над 13 милиона души в 15 държави-членки са били бенефициенти на програмата и определя приблизително цената на едно хранене, предоставено от благотворителните организации, на поне две евро. 
On the other hand the Commission, in its impact assessment, indicates that in 2006 more than 13 million people in 15 Member States benefited from the programme and estimates that the cost of a single meal offered by charities is at least two euro.
Това предполага, че програмата допринася за предоставянето на максимум три хранения на ден за всяко потенциално нуждаещо се лице, или средно 12 хранения годишно за всеки реален бенефициент на помощта. 
This implies that the programme contributes to the distribution of a maximum of three meals per year for each potential deprived person, or an average of 12 meals per year for each actual beneficiary of the aid.
19 Регламент (ЕИО) No 3730/87. 
19 Regulation (EEC) No 3730/87.
18 Специален доклад No 6/2009 — Европейска програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица: оценка на поставените цели и използваните методи и средства 
18 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
Въпреки че програмата на ЕС в някои държави-членки отговаря за над 50 % от храната, предоставена на нуждаещите се граждани (вж. каре 5), Палатата счита, че е малко вероятно програма, която предоставя като максимум еквивалента на едно хранене месечно средно на своите бенефициенти, да отговори на целите на законодателя, а именно да „допринесе значително за благосъстоянието на най-нуждаещите се свои граждани“20. 
While the EU programme in certain Member States accounts for more than 50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Court considers that a programme which offers, as a maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average is unlikely to meet the objectives of the legislator, namely that of making a ‘significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens’20.
В този контекст, в идеалния случай би било необходимо подобряването на критериите за подбор и/или приоритети по отношение на потенциалните бенефициенти, както се препоръчва в оценката на въздействието21. В противен случай приносът на програмата към благосъстоянието на най-нуждаещите се лица неизбежно ще бъде незначителен. 
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria and or priorities amongst potential beneficiaries as recommended by the impact assessment21; otherwise the contribution of the programme to the well-being of the most deprived persons will inevitably be negligible.
Важно е да се отбележи обаче, че поради характера на благотворителните организации е възможно те да нямат възможност или желание да приемат рестриктивни политики за разпределяне на продукти. 
It is important to recognise, however, that charitable organisations, by their very nature, may not be able or willing to adopt restrictive distribution policies.
НЕЯСНИ КРИТЕРИИ ЗА ДОПУСТИМОСТ И ПОДБОР 38. 
UNCLEAR ELIGIBILITY AND SELECTION CRITERIA 38.
С оглед да се постигне максимално въздействие на помощта е необходимо да се определят реалистични приоритети както по отношение на подбора на благотворителни организации, които ще насочват помощта, така и по отношение на категориите и/или групите от населението, които ще получат хранителните помощи. 
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which will channel the aid, and regarding categories and/or groups of the population who will receive the food aid.
Одиторите установиха, че на практика държавите-членки често избират без официални процедури малък брой организации, работещи на национално ниво, в чиято дейност се включват организации от по-ниско ниво. 
The auditors found that in practice Member States have often without formalised procedures designated a small number of organisations operating nationwide, in which lower level organisations participate.
Точни данни относно броя на избраните благотворителни организации, с които органите на държавите-членки си сътрудничат при прилагането на годишните планове, не са налични. 
Precise data on the number of the designated charitable organisations with which the authorities of the Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available.
Благотворителните организации на регионално ниво автоматично участват в програмата на ЕС като част от основните благотворителни организации. 
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members of the main charitable organisations.
Те се ползват с известна независимост при установяване на критериите, които прилагат при подбора на организации от по-ниско ниво, които да разпределят хранителните помощи. 
They have certain independence in establishing the criteria they apply for accepting lower level organisations for the distribution of food aid.
20 Регламент (ЕО) No 1234/2007, съображение (18). 
20 Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
21 Точки 4 и 6.5 от работен документ на службите на Комисията SEC(2008) 2436/2, придружаващ Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1290/2005 относно финансирането на Общата селскостопанска политика и Регламент (ЕО) No 1234/2007 за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) по отношение на разпределянето на храна на най-нуждаещите се лица в Общността (COM(2008) 563 окончателен). 
21 Points 4 and 6.5 of Commission staff working document SEC(2008) 2436/2 accompanying the Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy and Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) as regards food distribution to the most deprived persons in the Community (COM(2008) 563 final).
19 Специален доклад No 6/2009 — Европейска програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица: оценка на поставените цели и използваните методи и средства 
19 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
Освен това, според правните разпоредби, критериите за допустимост на бенефициентите следва да се основават на „констатирана или призната социална и финансова зависимост“. 
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on ‘recorded or recognised social and financial dependence’.
В съответствие с това националните органи следва да приемат такива критерии или да одобрят критериите, използвани от благотворителните организации. 
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations.
Наред с това държавите-членки следва да уведомяват Комисията всяка година за критериите за допустимост, на които трябва да отговарят бенефициентите. 
Member States are also required to notify the Commission annually of the eligibility criteria to be met by recipients.
Палатата установи, че подобни точни критерии за допустимост не са били установени от държавите-членки. 
The Court found that no such precise eligibility criteria were fixed by the Member States.
Съобщаваните всяка година на Комисията критерии22 представляват по-скоро описание на хората, получили помощ, отколкото качествени или количествени критерии за подбор (вж. каре 9). 
The criteria communicated annually to the Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitative selection criteria (see Box 9).
Палатата откри също, че съществуват значителни разлики в честотата на получаване на помощта (някои лица получават хранителни помощи рядко в сравнение с хората, настанени в социални заведения или семействата, които редовно получават хранителна помощ или пакети). 
Finally the Court found that there were significant differences in the frequency of reception of the aid (some persons having occasional meals provided compared to people in social institutes or to families receiving food aid or parcels on a regular basis).
22 Съгласно член 1, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 3149/92. 
22 Pursuant to Article 1(2) of Regulation (EEC) No 3149/92.
КАРЕ 9 20 ПРИМЕРИ ЗА КРИТЕРИИ ЗА ДОПУСТИМОСТ, ИЗПОЛЗВАНИ ОТ БЛАГОТВОРИТЕЛНИТЕ ОРГАНИЗАЦИИ • Икономически критерии: бездомност, бедност, безработица... • Социални критерии: имигранти, възрастни хора, многочленни семейства... • Здравни критерии: болести, увреждания. 
BOX 9 20 EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS • Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment ... • Social criteria: immigrants, elderly people, large families ... • Health criteria: illnesses, handicapped.
Разпределянето на хранителните продукти на нуждаещите се лица от благотворителните организации може да приеме различни форми в зависимост от специфичните дейности на благотворителната организация (предоставяне на храна в обществени столове, в детски ясли и хосписи, пакети храна, доставяни на отделни лица и семейства и т.н.). 
The distribution of the foodstuffs by the charitable organisations to deprived persons may take different forms depending on the specific activities of the charitable organisation (meals offered in public canteens, meals offered in nurseries and hospices, packages of food delivered to individuals and families, etc.).
Контекстът на възникване на мярката и нейната връзка с предоставянето на хранителни продукти, традиционно налични в запасите на Общността, водят до установяване на определени правила за изпълнение на програмата. Тези правила ограничават разнообразието на крайните продукти, които могат да бъдат придобивани и предоставяни на нуждаещите се лица. 
The origin of the measure and its link with the distribution of foodstuff historically available from Community stocks also led to rules governing the programme which impose constraints on the variety of final products that may be acquired and distributed to the deprived persons.