natgillin/translations-raw huggingface dataset:
За останалите държави членки обаче случаят не е такъв — или защото съответната информация липсва или не е предоставена (Полша, Унгария и Пиемонт), или защото разходите не съответстват на основните идентифицирани видове натиск (Андалусия, Берлин и Бранденбург, Франция). 
However, for the other Member States, it was not, either because the relevant information was not available or not provided (Poland, Hungary and Piedmont) or because expenditure was not in line with the main pressures identified (Andalusia, Berlin and Brandenburg, France).
Последният случай е описан в каре 6. 
The latter case is described in Box 6.
Френската програма установява три основни предизвикателства, свързани с околната среда: биологично разнообразие, води (качество и количество) и изменение на климата. 
The French programme establishes three main environmental challenges: biodiversity, water (quality and quantity) and climate change.
Планираният агроекологичен бюджет за биологично разнообразие възлиза на около един милиард евро, което представлява около три пъти бюджета, отделен за качеството на водите. 
The planned agri-environment budget for biodiversity amounts to around 1 billion euro, which represents around three times the agri-environment budget set aside for water quality.
Въпреки че френските органи считат, че най-значимата подмярка в програмата, която се отнася до опазване на обширни пасбища, възпрепятства измененията на климата посредством усвояването на въглерод, не са отчетени агроекологични разходи за справяне с изменението на климата. 
Although the French authorities consider that the most material sub-measure in the programme dealing with preservation of extensive pastures also prevents climate changes through the storage of carbon, no agri-environment expenditure is reported as tackling climate change.
Програмата не обосновава разпределянето на средства по отношение на основните идентифицирани предизвикателства. 
The programme does not justify the allocation of funds to the main challenges identified.
Политиката в областта на агроекологията е комплексен инструмент: нейната цел е да се справи с широк кръг от екологични проблеми (биологично разнообразие, почви, води, въздух, ландшафт) в 27 държави членки. 
Agri-environment is a complex policy instrument: it aims to address a wide range of environmental issues (biodiversity, soil, water, air, landscape) in 27 Member States.
За малко повече от 20 години след първоначалното въвеждане на политиката е постигнат значителен напредък. 
Significant progress has been made in the little over 20 years since the policy was first introduced.
В момента голям брой земеделски производители прилагат по-устойчиви практики, отколкото биха прилагали без наличието на подпомагане, и одитът на Палатата установи известен брой примери за добри практики в няколко области. 
A large number of farmers now implement more sustainable practices than they would otherwise have done without such support and the Court’s audit identified a number of best practice examples in several areas.
Въпреки това Палатата също така констатира, че политиката не е създадена и контролирана така, че да доведе до трайни ползи за околната среда. 
Nevertheless, the Court also found that the policy was not designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits.
Като цяло целите са твърде неясни, за да позволят оценка на степента на тяхното постигане. 
The objectives were overall too vague to be useful for assessing the extent to which they have been achieved.
В известен брой от случаите плащанията за агроекология не са ясно обосновани от натиска върху околната среда, който е идентифициран в програмите за развитие на селските райони. 
In a number of cases, agri-environment payments are not clearly justified by the environmental pressures which have been identified in the rural development programmes.
Общата рамка за мониторинг и оценка представлява напредък, но не предоставя достатъчно информация относно постигнатите ползи за околната среда. 
The common monitoring and evaluation framework represents progress but produces little information on the environmental benefits achieved.
ПРЕПОРЪКА 1 По отношение на всяка агроекологична подмярка Комисията и държавите членки следва да гарантират, че: — в програмите за развитие на селските райони са определени ясни цели, които са част от йерархията на целите за околната среда; — в програмите за развитие на селските райони се съдържа ясна обосновка на включените подмерки и на взаимовръзката между натиска върху околната среда и агроекологичните плащания. 
RECOMMENDATION 1 The Commission and the Member States should for each agri-environment sub-measure ensure that: Ū clear objectives, which fit into the hierarchy of environmental objectives, are set in the rural development programmes; Ū rural development programmes clearly justify the sub-measures which they include and the link between environmental pressures and agri-environment payments.
По-специално в програмите следва да се определи дали връзката между натиска върху околната среда и подмерките е пряка или непряка и да се оцени дали агроекологично подпомагане е по-подходящо от съществуващите алтернативни политики. 
In particular programmes should specify whether the relationship between environmental pressures and sub-measures is direct or indirect and assess whether agri-environment support is more appropriate than are available alternative policies.
Държавите членки следва да събират и отчитат подходяща и надеждна информация относно ползите за околната среда, която да използват за извършване на мониторинг. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
The Member States should collect and report relevant and reliable data on environmental benefits and use it for monitoring purposes. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
48 97. 
97.
Земеделските производители са съществен фактор за успешното прилагане на агроекологичните програми и ако те не разполагат с достатъчно разбиране и финансови стимули политиката не би била изпълнена по задоволителен начин. 
Farmers are crucial to the success of agri-environment schemes, and without sufficient understanding and financial incentives, the policy will not be adequately implemented.
По време на одита беше констатирано, че като цяло земеделските производители са добре подпомагани чрез насоки, въпреки че разпространеняването на добри практики и предоставянето на обратна информация относно резултатите може да се подобри. 
The audit found that farmers were generally well supported through guidance, although dissemination of best practices and feedback on the results could be improved.
Палатата установи проблеми при определянето на размера на помощта. 
The Court identified problems in the establishment of aid amounts.
Освен това, тъй като размерът на помощта не е диференциран в достатъчна степен съобразно местните условия и не се взема предвид степента на участие, не винаги се предоставят подходящи стимули. 
In addition, as aid amounts are not differentiated enough according to local conditions, and participation rates are not considered, the right incentives are not always given.
ПРЕПОРЪКА 2 Преди да одобри дадена програма, Комисията следва да гарантира, че: — в изчисленията са включени всички необходими елементи; — използваните основни допускания и параметри са подходящи; — референтните нива винаги съответстват на обичайните земеделски практики в районите, където се изпълняват подмерките за агроекология; — размерът на помощта за подмерките, които имат за цел поддържане на съществуващи земеделски практики, се основава на реалистични разходи; — размерът на помощта се диференцира в случаите, когато това е обосновано; 98. 
48 RECOMMENDATION 2 The Commission should ensure, before approving programmes, that: Ū all relevant elements are included in the calculations; Ū the main assumptions and parameters used are appropriate; Ū reference levels always correspond to normal farming practices in the areas where the agri-environment sub-measures are implemented; Ū aid amounts for sub-measures aimed at maintaining existing farming practices are based on realistic costs; Ū aid amounts are differentiated in cases where this is justified. 98.
Държавите членки трябва да осигурят подпомагане в зависимост от конкретните нужди. Те не са взели предвид желаната степен на насочване на средствата към нуждите чрез анализ на съответните разходи и ползи. 
Member States are required to make support available in accordance with specific needs. They had not considered the desirable degree of targeting to their needs on the basis of an analysis of costs and benefits involved.
Тъй като бюджетните средства са били в достатъчен размер, едва в няколко случая са прилагани процедури за подбор на проектите, имащи най-благоприятно съотношение разходи/ползи в областта на околната среда. 
Procedures to select projects which provide the best environmental value for money were only applied in a few cases because budget resources were sufficient.
Само в малък брой от случаите са прилагани и други процедури, като диференциран принос на ЕС, подмерки, основани на доказателства, и определяне на количествени цели за ниво на участие, на база на търсеното въздействие върху околната среда. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
Other procedures, such as differentiated EU contributions, evidence based sub-measures and setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects were applied in only a minority of cases. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
49 ПРЕПОРЪКА 3 По време на одита беше установено, че по-голямата част от агроекологичните разходи се извършват за ограничен брой подмерки, прилагани на цялата територия, обхваната от програмата. 
49 RECOMMENDATION 3 The audit identified that most agri-environment expenditure is made for a limited number of sub-measures implemented on the whole programme area.
По отношение на следващия програмен период Комисията следва да прецени дали: — разходите трябва да бъдат по-добре насочени към конкретни нужди в областта на околната среда; — Комисията и държавите членки трябва да бъдат в по-голяма степен проактивни при управлението на агроекологичните плащания, например посредством; o изискване на по-добра обосновка от страна на държавите членки на различните случаи, в които търсената цел е поддържане на благоприятни за околната среда земеделски практики: o извършване на оценка на потенциалните ползи, предоставени от подобреното географско насочване на разходите за агроекология, спрямо по-големия размер на поетите административни разходи; o определяне на количествени цели за нивото на участие въз основа на търсените въздействия върху околната среда, и впоследствие определяне на размера на необходимите финансови средства; o допълнителна проверка на полезността на екологичните планове на стопанства, основаните на резултати мерки, тръжните процедури и колективните договори; — приносът на ЕС по отношение на агроекологичните подмерки следва да бъде диференциран така, че подмерките с най-голям потенциал за постигане на трайно положително въздействие върху околната среда да получат по-висок размер на предоставяната от ЕС помощ. 
For the next programming period, the Commission should consider whether: Ū expenditure should be more precisely targeted to specific environmental needs; Ū the Commission and the Member States should be more proactive in their management of agri-environment payments, for example by: o requiring Member States to better justify cases when the objective is to maintain environmentally friendly farming practices; o assessing the potential benefits created by improved geographical targeting of agri-environment expenditure versus the increased administrative costs incurred; o setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects and then determining the level of financial resources needed; o examining further the usefulness of farm environmental plans, outcome based measures, calls for tenders and collective contracts; Ū the EU contribution rate for agri-environment sub-measures should be differentiated so that those sub-measures with a higher potential to achieve lasting positive environmental effects receive a higher rate of EU contribution.
Значителните суми, които се отпускат за базисните схеми, и недостатъчния размер на средства, разпределени за схемите от по-високо ниво, не са задоволително обосновани в програмите за развитие на селските райони по отношение на въздействието им върху околната среда. 
The large amounts of money spent on entry-level schemes, in contrast to the small amounts spent on higher-level schemes, were insufficiently justified in the rural development programmes concerning their environmental effects.
Това разграничение се обсъжда в контекста на предложението на Комисията за ОСП след 2013 г., съгласно което опростени, общи дейности могат да бъдат част от преките плащания28. 
This distinction is subject of discussions in the context of the Commission’s proposal for the CAP after 2013, that simple, generalised actions could be part of direct payments 28.
28 Опция2отсъобщението на Комисията „Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
28 Option2ofthe communication from the Commission ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
50 ПРЕПОРЪКА 4 За следващия програмен период Комисията трябва да прецени дали агроекологичните плащания следва да бъдат разделени на опростени, общи агроекологични мерки с относителна ниска степен на подпомагане и на по-амбициозни мерки с по-висока степен на подпомагане, насочени към приоритетни области на ниво ЕС. 
50 RECOMMENDATION 4 For the next programming period, the Commission should consider whether agri-environment payments should be split into simple, generalised agri-environmental actions with a relatively low rate of aid and more demanding actions attracting a higher rate of aid and targeted to EU-level priorities areas.
Подпомагането на биологично земеделие би могло да бъде трета мярка. 
Support for organic farming would constitute a third measure.
Въпреки постигнатия до момента напредък съществуват значителни възможности за повишаване на ефективността на политиката на ЕС в областта на агроекологията. 
Notwithstanding progress achieved to date, there remains considerable scope for increasing the effectiveness of EU agri-environment policy.
Моделът на политиката на ЕС за развитие на селските райони може още да бъде подобрен и е необходимо събирането на повече информация относно постигнатото въздействие. 
There is still room for further improving the design of this EU rural development policy, and more information is necessary on the effects obtained.
Въпреки че по време на одита бяха установени добри практики, откритите от Палатата слабости затрудняват оптималното постигане на основните цели на агроекологията, по-специално приноса към приоритетните области на ниво ЕС (биологично разнообразие, води, изменение на климата) и подобряване на околната среда и ландшафта. 
Although the audit identified good practices, the weaknesses found by the Court have hampered optimal achievement of the main objectives of agri-environment, namely contributing to EU-level priority areas (biodiversity, water, climate change) and improving the environment and the countryside.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I, ръководен от Olavi ALA-NISSILÄ — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 24 май 2011 г. в Люксембург. 
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 May 2011.
За Сметната палата Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Председател Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
В доклада относно проверката на агроекологичните разходи2 се констатира, че Комисията само частично е гарантирала извършване на проверка на мерките, преди да одобри програмите за развитие на селските райони, и е извършила недостатъчно проверки на правилното функциониране на агроекологичните системите за контрол в държавите членки. 
The report on ‘The Verification of Agri-Environment expenditure’ 2 found that the Commission had only partially ensured verifiability before approving rural development programmes and had not sufficiently verified the correct functioning of agri-environment control systems in the Member States.
Одитните констатации в държавите членки се отнасят до планирането на проверките на място и до възможностите за извършване на проверка на някои ключови подмерки. 
The audit findings in the Member States concerned the timing of on-the-spot checks and the verifiability of certain key sub-measures.
Палатата достигна до заключението, че проверката на агроекологичните мерки представлява особен проблем и рядко води до достатъчно ниво на увереност и приемливи разходи. 
The audit concluded that the verification of the agri-environment measure posed particular problems and could rarely lead to even reasonable assurance at a reasonable cost.
В този контекст Палатата препоръча на Комисията, Съвета и Парламента да обмислят начини за съобразяване с принципа, съгласно който ако една мярка не може да бъде достатъчно добре контролирана, тя не трябва да се финансира с публични средства. 
In this context, it was recommended that the Commission, Council and Parliament should consider how to take into account the principle whereby if a measure cannot be adequately checked, it should not receive public funds.
1 Специален доклад No 14/2000. 
1 Special Report No 14/2000.
2 Специален доклад No 3/2005. 
2 Special Report No 3/2005.
Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? ОПИСАНИЕ И ПРОИЗХОД НА ОДИТНИТЕ КРИТЕРИИ, ИЗПОЛЗВАНИ ЗА ОТГОВОР НА ОДИТНИТЕ ВЪПРОСИ 52 ПРИЛОЖЕНИЕ II Одитен въпрос (вж. точка 13) Одитен критерий Пояснение на одитния критерий Предоставят ли се трайни екологични ползи посредством модела и мониторинга на агроекологичната политика? 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? ANNEX II DESCRIPTION AND INDICATION OF THE ORIGIN OF THE AUDIT CRITERIA USED TO ANSWER THE AUDIT QUESTIONS 52 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits?
Агроекологичните мерки имат точно определени цели (SMART), които са пряко ориентирани към определени ползи за околната среда. 
The agri-environment measures have precise (SMART) objectives, closely oriented to identified environmental benefits.
Естеството на натиска върху околната среда в районите е ясно идентифицирано, обосновано и подредено по приоритети. 
The nature of the environmental pressures in the territories is clearly identified, justified and prioritised.
Местата със съществуващ натиск върху околната среда са ясно идентифицирани, обосновани и подредени по приоритети. 
The location of the environmental pressures in the territories is clearly identified, justified and prioritised.
Държавите членки са в състояние да обосноват нуждата от агроекологични мерки във връзка с идентифицирания натиск върху околната среда. 
Member States are able to justify the need for the agri-environment measures in relation to the environmental pressure.
Установени са базови нива и планирани цели, които са количествено съобразени с нуждите и са в рамките на бюджета. 
Baseline levels and planned targets have been established which are quantified in line with the needs and within the budget.
Прилагането от държавата членка на общата рамка за мониторинг и оценка позволява оценка на въздействията на агроекологичните програми върху околната среда 7. 
The Member State implementation of the common monitoring and evaluation framework makes it possible to assess the environmental effects of the agri-environment schemes. 7.
При необходимост се използват допълнителни показатели. 
Additional indicators are implemented when necessary.
Информацията от системите за мониторинг и контрол се използва за идентифициране на подобрения в модела, прилагането и мониторинга на агроекологичните мерки. 
Information from the control and monitoring systems is used to identify improvements in the design, implementation and monitoring of the agri-environment measures.
В Регламент (ЕО) No 1698/2005 се постановява, че всяка програма за развитие на селските райони трябва да съдържа информация относно специфичните проверими цели на мерките, а техният напредък, ефикасност и ефективност следва да се измерват спрямо тези цели (член 16, буква в) и член 81, параграф 1). 
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and that their progress, efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives (Articles 16(c), 81(1)).
2 и 3. 
2. and 3.
Регламент (ЕО) No 1698/2005 и Регламент (ЕО) No 1974/2006 постановяват, че всяка програма за развитие на селските райони трябва да съдържа информация относно настоящото състояние на околната среда и управлението на земята в географската област, като се използват количествени данни, изтъкват се силните и слабите страни, неравенствата, нуждите и несъвършенствата и потенциала за развитие на селските райони (Регламент (ЕО) No 1698/2005, член 16, буква a) и Регламент (ЕО) No 1974/2006, приложение II). 
Regulation (EC) No 1698/2005 and Regulation (EC) No 1974/2006 state that each rural development programme must describe the current situation of the environment and land management in the geographical area using quantified data, highlighting strengths and weaknesses, disparities, needs and gaps and the potential for rural development (Regulation (EC) No 1698/2005, Article 16(a) and Regulation (EC) No 1974/2006, Annex II).
Регламент (ЕО) No 1974/2006 постановява, че всяка програма за развитие на селските райони трябва да включва описание и обосновка за различните видове задължения за агроекологични плащания въз основа на тяхното очаквано въздействие върху околната среда във връзка с екологичните нужди и приоритети (приложение II). 
Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must include a description of and justification for the different types of commitment of agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities (Annex II).
Регламент (ЕО) No 1698/2005 постановява, че напредъкът, резултатността и ефективността на изпълнение на програмите за развитие на селските райони по отношение на поставените цели се оценяват на базата на показатели, отнесени към първоначалната ситуация (член 81, параграф 1). 
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the progress, efficiency and effectiveness of rural development programmes in relation to their objectives should be measured by means of indicators relating to the baseline situation (Article 81(1)).
Регламент (ЕО) No 1974/2006 постановява, че за измерване на напредъка в изпълнението на целите от програмата за развитие на селските райони се определят примерни планови цели за изходните показатели, показатели за резултатите и показатели за въздействието за срока на изпълнение на програмата (член 62, параграф 2). 
Regulation (EC) No 1974/2006 states that, to measure progress in meeting the objectives of the rural development programme, indicative targets for output, result and impact indicators must be set for the period of implementation of the programme (Article 62(2)).