natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 НапримерповечеотеднатретаотучастницитесапреброенивъвФранция.ВъпрекитоваотчетенитезаФранция7,3милионадеца са ученици, записани в подпомагани по мярката учебни заведения, докато по принцип само учениците, които посещават училищните столове, са тези, които действително участват в програмата. Ето защо броят на бенефициентите за тази държава членка е надвишен с около 3 милиона деца. КАРЕ 5 19 ПРИМЕРИ ЗА ОБЩИЯ ХАРАКТЕР НА ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМА „МЛЯКО“ ο „За да се подпомогне поддържането на равновесие на пазара на мляко и за да се стабилизират пазарните цени“ (съображение 43 от Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета). ο Програмата е също така част от по-глобална политика [...] в областта на здравните, хранителните и социалните въпроси (предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1255/1999, изложение на мотивите). ο Да играе педагогическа роля, като насърчава възприемането на добри хранителни навици, които ще се запазят през целия живот (интернет сайт на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“). ο „Програмата за млечни продукти за ученици засяга както областта на храненето, така и образованието, и е част от борбата с наднорменото тегло“ (прес комюнике от 11 юли 2008 г., комисар Фишер Бьол). 
BOX 5 19 THE GENERAL NATURE OF THE MILK SCHEME OBJECTIVES ο ‘To contribute to balancing the milk market and to stabilise [...] prices’ (recital 43 of Council Regulation (EC) No 1234/2007) ο ‘... play a role within broader general and health, nutritional or social policy objectives’ (explanatory memorandum on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1255/1999) ο ‘It also plays an educational role by supporting the development of good eating and nutritional habits that will last a lifetime’ (Agriculture and Rural Development DG website) ο ‘The School Milk Scheme has both nutritional and educational character and contributes to the fight against obesity’ (press release by Commissioner Fischer Boel, 11 July 2008) Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
По отношение на програма „Плодове“ не е предвиден нито един показател. 
No indicators have been set for the Fruit Scheme.
Въпреки това тази нова програма предвижда разпоредби за улесняване на мониторинга на изпълнението, от първоначалното изготвяне на стратегия до задължението за извършване на периодични оценки във всяка държава членка. 
However, the scheme does introduce a number of provisions that are conducive to the monitoring of performance, from preparation of an initial strategy to the obligation for periodic evaluations in each Member State.
Твърде е рано обаче, за да е възможно да се прецени нивото на ефективност на тези инструменти, които все още се разработват. 
However, it is still too early to assess the effectiveness of these measures, which are to be further developed.
По време на предварителните обсъждания във връзка с въвеждането на програма „Плодове“ Европейският парламент предлага бюджет в размер на 500 милиона евро на година. 
During talks prior to setting up the Fruit Scheme, the European Parliament had proposed a budget of 500 million euro per annum.
В крайна сметка по инициатива на Комисията е приет таван за бюджета в размер от 90 милиона евро. 
In the end, at the Commission’s suggestion, a ceiling of 90 million euro was agreed.
Комисията счита, че проектът би трябвало първо да докаже своята ефективност на по-ниско ниво, преди за него да бъде разпределен по-голям бюджет. 
The Commission felt in particular that the project had to prove itself on a smaller scale before a larger budget could be considered.
Това становище на Комисията се потвърждава от изключително бавното стартиране на програмата (вж. приложение IV). 
The Commission’s approach was justified in hindsight by the very hesitant start to the scheme (see Annex IV).
Въпреки това, при този избор, дори като се отчита националното съфинансиране19, фиксираният от регламента бюджетен таван съответства на около 0,3 % от стойността на производството на плодове и зеленчуци в ЕС. 
Nonetheless, the effect of this decision, even when national co-financing is factored in19, was that the budget ceiling set in the regulation equates to around 0,3 % of the production value of fruit and vegetables in the EU.
Подобен резултат се наблюдава и за програма „Мляко за училищата“, като според наличните данни тя е довела да раздаването през учебната година 2008/2009 на еквивалент мляко на малко под 0,28 % от общото производство в ЕС. 
A similar figure is obtained for the Milk Scheme, which, to judge from the available figures, helped to fund the distribution of a little less than 0,28 % of total EU production in 2008/09.
И в двата случая, дори ако се предположи ефективно разходване на средствата, тези суми съответстват на количества, които не са в състояние да окажат значително пряко въздействие20 върху равновесието на пазара. 
In both cases, even if these amounts were spent effectively, the volumes to which they correspond are not likely to have a significant direct impact20 on market equilibrium.
По отношение на програма „Мляко“ тези изводи вече са формулирани в направената през 1999 г. оценка21. 
Where the Milk Scheme is concerned, this finding was already part of the 1999 evaluation21.
19 Като се има предвид, че средното ниво на съфинансиране от страна на ЕС е в размер на 58 %, сумата от 90 милиона евро на настоящия бюджетен таван съответства на общи разходи (Комисия и държави членки) в размер на 155 милиона евро. 
19 At the average EU co-financing rate of around 58 %, the current budget ceiling of 90 million euro translates into total expenditure (Commission and Member States) of some 155 million euro.
20 Идветепрограмиси поставят амбициозната цел за по-дългосрочно въздействие в сравнение с прекия ефект от раздадените количества, като разчитат на възпитателния ефект и влиянието върху хранителните навици. 
20 Bothschemesaimtogo beyond the immediate impact of the distributed quantities by having a lasting educational impact on eating habits.
Този аспект е анализиран в точка 66 и сл. 
This aspect is examined in paragraphs 66 et seq.
21 Количеството мляко и млечни продукти, които са предоставени в рамките на програмата, е изключително нисък в сравнение с размера на европейския пазар (0,3 % от общото количество мляко, доставено на мандрите в ЕС през 1996/1997 г.). 
21 ‘The volume of milk and milk products supplied under the scheme is extremely small relative to the size of the EU market (0,3 % of total milk delivered to EU dairies in 1996/97).
Това количество намалява също така и като относителна величина. [...] 
It is also declining in relative importance. [...]
В най-добрия случай въздействието на програмата е било твърде слабо в контекста на пазара като цяло и спрямо основната и` цел. [...] Създадена като мярка за разширяване на пазара на млечни продукти и механизъм за пласиране на излишъци, програмата няма добро съотношение разходи/ ползи. 
At best, any impact of the scheme has been very small relative to the context of the total market and the scheme’s primary objective. [...] “as a measure to help expand the market for milk products” and as a “surplus disposal mechanism”, the scheme has been poor value for money.’
20 Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
20 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
21 Цел „здравословно хранене“ 31. 
21 ‘NutritioN aNd health’ objective 31.
Като се разделят на броя на децата в Европейския съюз, разпределените понастоящем разходи в бюджета за всяка от програмите са в размер между 50 и 80 цента на дете на година. 
When divided by the number of children in the European Union, the expenditure that is currently budgeted for each scheme gives between 50 and 80 cents per child per year.
При такова ниво е трудно да разчита на значително въздействие върху хранителните навици на целевата популация като цяло. 
On this scale, it is also hard to imagine it having a significant influence on the eating habits of the target population as a whole.
На практика, тъй като разходите се извършват в полза на по-ограничен брой деца22, потенциалното въздействие върху всеки бенефициент е по-голямо. 
In practice, as spending benefits fewer children22 the impact per beneficiary is potentially greater.
Въпреки това общото ниво на ефективност на програмите по отношение на целта „здравословно хранене“ зависи до голяма степен от субпопулацията, която е „избрана“ за подпомагане. 
However, the schemes’ overall effectiveness in terms of the nutrition and health objective depends very much on the sub-population that is ‘chosen’ to receive support.
Предлагането на мляко на деца, които приемат мляко в количества много под средното или под препоръчителните стойно-сти23 има много по-голямо значение, отколкото предоставянето на същите количества мляко на деца, които вече консумират млечни продукти над средните нива или над препоръчителните стойности. 
Supplying milk to a child who ordinarily consumes far less than his peers, or than recommended amounts23, adds more value than supplying the same quantity of milk to a child whose consumption of milk products is already above average or more than recommended amounts.
Поради това целта за здравословно хранене на двете програми налага приоритетното ориентиране на програмите към категории (региони, държави членки, социални групи и т.н.), в които консумацията се счита за незадоволителна или за по-незадоволителна спрямо средното ниво. 
For both schemes, therefore, the nutrition and health objective means prioritising distribution in areas (by region, Member State, social category, etc.) where consumption is deemed to be insufficient or below average.
В действителност приоритетната цел е не толкова да се увеличи средното ниво на консумация, колкото да се позволи на възможно най-голям брой деца да достигнат приетата за минимално необходима консумация. 
The key aim is not so much to increase average consumption as to enable as many children as possible to attain a satisfactory minimum level of consumption.
Някои държави членки вече са започнали да обсъждат този въпрос по отношение на млякото. 
Where milk is concerned, some Member States have already shown awareness of this situation.
В оценката от 2005 г. се посочва, че в Обединеното кралство голяма част от целевата популация вече консумира желаното ниво на млечни продукти24 и се препоръчва подпомагането да бъде ориентирано към някои приоритетни категории. 
In the United Kingdom, the 2005 evaluation found that, to a large extent, the target population already consumed sufficient quantities of milk prod-ucts24, and it recommended focusing on a number of priority categories.
Компетентните органи във Франция са избрали да съсредоточат допълнителните средства от националния бюджет към необлагодетелстваните райони, които се считат за приоритетни по отношение на хранителните нужди25. 
In France, the authorities have chosen to allocate the national budget complement to less-favoured areas, which are deemed to represent the greatest nutritional need25.
Това насочване на подпомагането може да бъде извършено под различни форми, като е възможно някои от тях да доведат до извършването на допълнителни разходи. 
Such targeting could take many other forms, although some of them may involve additional costs.
22 По отношение на програма „Мляко“ Комисията разполага с прогнозни цифри (за които обаче по време на одита беше установено, че не са достатъчно надеждни) за 21 милиона бенефициенти или около 20 % от общата целева популация. 
22 The Commission’s working estimate (shown by the audit to be unreliable) is that 21 million children, or roughly 20 % of the target population, are benefiting from the Milk Scheme.
По отношение на програма „Плодове“ през първата година на изпълнение посетените държави членки са взели решение да съсредоточат програмата върху началните училища. 
For the first year of the Fruit Scheme, the Member States visited had opted to concentrate on primary schoolchildren.
23 Въпрекиченесъществува консенсус по отношение на тези стойности, понятието за препоръчително количество е широко използвано в различните страни. 
23 Although there is no consensus on an exact figure the concept of a recommended amount is used in many countries.
24 Учениците, които не са участвали в програмата за предоставяне на мляко в училищата (SMSS, School Milk Subsidy Scheme), средно са консумирали количество мляко, което се счита за достатъчно, за да покрие препоръчителните дневни нужди от калций. 
24 ‘Children in schools that did not participate in the SMSS [School Milk Subsidy Scheme] on average drank an amount of milk sufficient to meet their recommended daily intake of calcium.
Тази констатация се потвърждава и от най-скорошното национално проучване по въпросите, свързани с храненето, според което средната консумация на калций във възрастовата категория от 4 до 10 години е задоволителна. 
This is consistent with the most recent national diet survey, which found that average calcium consumption was adequate at ages 4–10.’
25 Едновременно с това помощта от ЕС във Франция се предоставя най-вече на училищните столове, които пропорционално се посещават от по-малко потребители от социални категории в неравностойно положение. По този начин подпомагането от ЕС статистически е насочено в по-малка степен към целевата група, определена като приоритетна от компетентните национални органи. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
25 At the same time, in France the EU aid is essentially paid to canteens, which have proportionally fewer users from less-favoured social categories. Statistically, therefore, the EU aid is addressed less to target groups which are prioritised by national governments. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Въпреки това нито една от двете програми на ЕС не предвижда механизъм за разпределяне на средства въз основа на извършен анализ на хранителните нужди. 
However, neither of the EU schemes provides for resources to be allocated on the basis of a nutritional-needs analysis.
По отношение на плодовете регламентът оставя на държавите членки избора дали да възприемат такъв подход в националните си стратегии, но засега нито една от тях не е използвала тази възможност26. 
The Fruit Regulation leaves it to the Member States’ discretion whether or not to incorporate this approach into their national strategies. However, no state has yet taken up this option26.
По отношение на млякото не съществува никакъв механизъм. 
There is no such mechanism under the Milk Scheme.
Извършен от държава членка анализ посочва, че не само програмата не разпределя ресурсите приоритетно там, където се считат за най-необходими, но основните и` бенефициенти са по-скоро държави членки, в които консумацията на млечни продукти вече е висока и чиито нужди следователно са най-малко значими или спешни (вж. каре 6). 
An analysis by Member State not only reveals that the scheme does not target resources at areas of greatest need, it even shows that, on the whole, the Member States receiving most from the scheme are those where the consumption of milk products is already highest and, consequently, needs are less significant and less pressing (see Box 6).
26 Необходимо е да се уточни, че макар регламентът по отношение на плодовете да предвижда по-висок размер на съфинансиране за сближаване и за най-отдалечените райони, това не е в резултат на анализ на хранителните нужди, а финансовото участие на ЕС продължава да се разпределя единствено в зависимост от критерия за броя на децата между 6 и 10 години. 
26 It should be pointed out that, although the Fruit Regulation sets a higher co-financing rate for convergence and outermost regions, this decision was not based on a nutritional-needs analysis, and, moreover, allocation of the EU contribution is still based solely on the criterion of the number of children between 6 and 10 years of age.
22 КАРЕ 6 СЪПОСТАВЯНЕ НА КОНСУМАЦИЯТА НА МЛЕЧНИ ПРОДУКТИ В РАЗЛИЧНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ И ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА ПО ПРОГРАМА „МЛЯКО“ ПРЕЗ 2009 г. ο двете държави членки с най-високо ниво на консумация на млечни продукти са и тези, които получават най-голям размер на подпомагане на глава от населението; ο шестте държави членки с най-високо ниво на консумация на млечни продукти получават средно 3,5 пъти по-голям размер на подпомагане на глава от населението от десетте държави членки с най-ниска консумация; ο в шестте държави членки, които получават най-голям размер на подпомагане, консумацията на млечни продукти на глава от населението е над средното ниво; ο десетте държави членки с най-ниско ниво на консумация на млечни продукти на глава от населението получават едва 20 % от общия размер на помощта. 
22 BOX 6 COMPARISON BETWEEN MEMBER STATES OF THE CONSUMPTION OF MILK PRODUCTS AND AID RECEIVED IN 2009 UNDER THE MILK SCHEME ο The two Member States with the highest per capita consumption of milk products are also the two main per capita beneficiaries of aid. ο On average, the six Member States with the highest per capita consumption of milk products receive 3,5 times more Community aid per capita than the 10 states with the lowest consumption rates. ο The six Member States receiving the most aid per capita already have an above-average per capita consumption of milk products. ο The 10 Member States with the lowest per capita consumption of milk products receive just 20 % of all aid.
Девет от тях получават подпомагане на глава от населението от два до пет пъти по-ниско от средното ниво или изобщо не участват в програмата. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
Nine of them receive two to five times less per capita than the average or are not even participating in the scheme. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Размерът на разходите по програма „Мляко в училищата“ не се фиксира пряко от Комисията, а е резултат от сбора на отделните суми, заявени от кандидатите и потенциалните бенефициенти. 
THE MILK SCHEME IS RELATIVELY UNATTRACTIVE 38. The level of spending on school milk is not set directly by the Commission but is the aggregate of individual choices by applicants and potential beneficiaries.
Изразходваните през 2009 г. 74 милиона евро представляват по-малко от 10 % от максималните потенциални разходи по програмата27. 
The 74 million euro spent in 2009 accounts for less than 10 % of the potential maximum for expenditure27 under the scheme.
Така процентът на участие е нисък, а политиката слабо привлекателна (вж. каре 7 и 8). Това вече е установено в миналото в съпоставима степен28. 
Thus the take-up rate is low and the policy relatively unattractive (see Boxes 7 and 8), to a similar extent to what was found in the past28.
Като се има предвид настоящото ниво на подпомагане, предоставяната от ЕС субсидия може да покрие само малка част от разходите, свързани с доставяните продукти29. 
At current aid levels, the EU subsidy is only sufficient to cover a small fraction of the cost of the products distributed29.
Поради липса на други по-съществени източници на финансиране (вж. точка 60 и сл.), програмата на ЕС не позволява безплатно раздаване на продуктите, а единствено продажбата им на намалена цена. 
In the absence of other, much more substantial, sources of funding (see paragraph 60 et seq.), therefore, the EU scheme does not permit distribution free of charge but extends only to the sale of milk at a reduced rate.
27 При липса на фиксиран от регламента таван на разходите нивото на потенциалните разходи (около 900 милиона евро) се изчислява на база 250 мл. на учебен ден (установена от регламента максимална всекидневна стойност за дете) за всички деца, посещаващи учебни заведения. 
27 As the regulation does not impose a ceiling on expenditure, the potential maximum (approximately 900 million euro) was calculated on the basis of 25 cl per schoolday (the maximum daily amount allowed by the regulation) for every child in attendance at an educational establishment.
28 Оценка от 1999 г. през учебната 1996/1997 г. степента на участие в програмата на територията на ЕС е едва 12 % от общия обем на потенциални бенефициенти, а през 1992/1993 г. — 19 %. 
28 From the 1999 evaluation: ‘Scheme take-up across the EU in 1996/97 was equivalent to only 12 % of the maximum subsidy entitlement volume. This compares with 19 % in 1992/93.
Това показва сравнително ниско ниво на ефикасност и ефективност при достигане до целевите популации [...]. 
This suggests a relatively poor level of efficiency and effectiveness in reaching the target population [...]’.
29 Още повече, че програмата има за цел не само да подпомогне един продукт, а цяла услуга, което води до специфични разходи за пакетиране (кутии) или за логистика (например в Обединеното кралство прясното мляко се доставя физически всяка сутрин). 
29 Especially in view of the scheme’s objective of subsidising not just a product but an entire service, which entails specific packaging and logistical costs (e.g., in the UK, the physical delivery of fresh milk every morning).
23 КАРЕ 7 НИСКО НИВО НА УЧАСТИЕ И НЕПРИВЛЕКАТЕЛЕН ХАРАКТЕР НА ПРОГРАМАТА Извършено в Германия проучване посочва, че от 56 % учебни заведения, които предлагат мляко или млечни продукти, едва 21 % кандидатстват за получаване на помощ. 
23 BOX 7 THE LOW PARTICIPATION RATE AND THE SCHEME’S UNATTRACTIVENESS A study made in Germany shows that, of the 56 % of establishments which offer milk or milk products to their pupils, just 21 % have applied for aid.
Източник: Министерство на земеделието на Бавария. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
Source: Bavarian Ministry of Agriculture. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Помощта от ЕС представлява само една четвърт от преките разходи за мляко в Полша и между 10 и 15 % в Германия и в Обединеното кралство. 
In Poland, EU aid covers just one quarter of the direct cost of milk. In Germany and the UK, it covers just 10 % to 15 %.
В Германия например тя позволява продажбата на кутии с ароматизирано мляко на цена от 35 цента вместо 40 цента. 
In Germany, for example, it allows cartons of flavoured milk to be sold for 35 rather than 40 cents.
В много от случаите самите учебни заведения решават да не участват в програмата. 
In many cases the establishment itself chooses not to participate.
Организирането на продажба на намалена цена води до допълнително работно натоварване, което може да бъде значително (закупуване, складиране, раз-даване, но също така и събиране на пари от бенефициентите) и представлява истинска пречка пред участието в програмата31. 
However, organising milk to be sold in schools at a reduced rate often necessitates a significant amount of work (purchasing, storage, distribution, collecting money from recipients, etc.), which can be a real obstacle to participation31.
В някои случаи готовността на компетентните лица да приемат свързаната с програмата допълнителна административна тежест намалява поради факта, че продажбата на намалена цена предизвиква слабо търсене от страна на семействата или че самите служители, натоварени с изпълнението на програмата, не са убедени в нейната полза за здравето. млечни продукти, включени в менюто на училищни столове 44. 
In some cases, the readiness of decision-makers to accept the workload associated with the scheme is reduced by the fact that families show little interest in purchasing subsidised milk or, on occasion, that the relevant staff are not themselves convinced of the scheme’s health benefits. Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 44.
Когато субсидията се предоставя за продукти, използвани в училищните столове, по-голямата част от управленските разходи изчезват, тъй като програмата се вписва в обичайното управление на училищния стол. 
Where the subsidy is paid for products used in canteen meals, management of the scheme is absorbed into regular canteen management duties, causing most of the administrative costs to disappear.