natgillin/translations-raw huggingface dataset:
При одобряване на оперативните програми Комисията не изисква от държавите членки да обосноват заделянето на средства за мерки в областта на енергийната ефективност с резултатите от оценките на нуждите. таблиЦа 2 планиРан пРинос на сРедстВата на политиката на сближаВане за Целите на икономията на енеРгия В избРаните дъРжаВи членки 14 ДЧ Оперативна програма (разпределени средства за енергийна ефективност) Ниво на енергийни икономии на държавата членка до 2016 г. (в гигаджаули), посочено в националния план за действие в областта на енергийната ефективност (2007 г.) 
When approving operational programmes, the commission did not require the Member states to support their allocation of funds to energy efficiency measures with the results of needs assessments. tablE 2 plannEd contrIbutIon of cohEsIon polIcy funds to thE EnErGy saVInGs objEctIVEs of sElEctEd mEmbEr statEs 14 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the Member States by 2016 (in GJ) as stated in NEEAP (2007) Energy savings target for the operational programme (in GJ) % Czech Republic Environment 7 143 120 1 550 000 (in 2007, originally 430 000) 21,7 (6) Italy Basilicata 45 477 720 Not set N/A Energy IOP 52 500 0,1 Lithuania Promotion of Cohesion (renovation of public buildings) 13 669 200 360 000 2,6 Source: operational programmes, nEEaps (2007), calculations by Eca.
Съображенията за разходна ефективност следва да са основен определящ фактор при вземане на решения относно публичните разходи18. Понятието за разходна ефективност следва да се използва най-вече при приоритизиране на проекти в областта на енергийната ефективност. Комисията подчерта, че целта за спестяване на 20 % от прогнозираното енергопотребление в ЕС до 2020 г. може да бъде постигната чрез въвеждане на разходно-ефективни мерки, което означава, че направените инвестиции ще бъдат възстановени от намалените сметки за електричество в рамките на жизнения цикъл на мерките за икономии на енергия, а често дори и много по-скоро19. 
cost-EffEctIVEnEss was not a dEtErmInInG factor whEn allocatInG fundInG to EnErGy EffIcIEncy mEasurEs 18. an analysis of cost-effectiveness compares costs (of investments or other types of spending) with the effects to be achieved. cost-effectiveness considerations should be a major determinant of public spending deci-sions18. the cost-effectiveness concept should be used especially when prioritising energy efficiency projects. the commission has emphasised that the objective of saving 20 % of the Eu’s projected energy consumption by 2020 can be achieved by introducing cost-effective measures, which means that the investments made will be paid back from the reduced energy bills within the lifetime of the energy savings measures, or often even much sooner19.
От държавите членки се изисква да гарантират предприемането на мерки за повишаване на енергийната ефективност от страна на обществения сектор, насочени към разходно-ефективни мерки, които осигуряват най-голяма възвращаемост в най-кратък срок20. 
Member states are required to ensure that energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focusing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time20.
Предвид слабото изпълнение на прогнозираното ниво от 20 % (вж. точка 4), при разпределяне на финансиране и подбиране на проекти вниманието следва да е насочено към увеличаване до максимум на разходната ефективност (вж. карето относно реалните практики, отчетени в Белгия и Дания). 
Given the low level of the projected achievement of the 20 % target (see paragraph 4), the allocation of funding and selection of projects should aim at maximising cost-effectiveness (see the Box for actual practice reported in Belgium and denmark).
18 Член 27, параграф 1 и член 27, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 
18 article 27(1) and article 27(2) of the council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ L 248, 16.9.2002, p.
19 SEC(2011)277 окончателен. 
19 sEc(2011) 277 final.
20 Член 5 от Директива 2006/32/ЕO на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2006 година относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяването на енергийни услуги и за отмяна на Директива 93/76/ЕИО на Съвета (OВ L 114, 27.4.2006 г., стр. 
20 article 5 of directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council of 5 april 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing council directive 93/76/EEc (oJ L 114, 27.4.2006, p.
15 каРе Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване пРимеРи за използВане на понятието за Разходна ефектиВност В дВе дъРжаВи членки В Белгия, съгласно плана за действие на регион Фландрия „Енергийно управление на фламандските правителствени сгради“, всички регионални инвестиции с период на възвръщаемост от седем години или по-малко трябва да се изпълнят в рамките на три години. Първата фаза трябва да се оцени в рамките на пет години, за да се реши дали може да се изпълни втората фаза на инвестиции с период на възвръщаемост от 10 години или по-малко и ако е така — по какъв начин. В Дания, от правителствените институции се изисква да изпълняват мерки за икономии на енергия с период на възвръщаемост до пет години21. 
15 box Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency ExamplEs of thE usE of thE cost-EffEctIVEnEss concEpt In two mEmbEr statEs in Belgium, under the flemish region’s ‘Energy management in flemish government buildings’ action plan, all regional investments with a payback period of seven years or less must be implemented within three years. the first phase must be assessed within five years to decide whether, and if so how, a second phase of investments with a payback period of 10 years or less can be implemented. in denmark, government institutions are required to implement energy savings measures with payback times of up to five years21.
21 Фламандски план за действие в областта на енергийната ефективност (2007 г.) и План за действие за съхраняване на подновена енергия (2005 г), Дания (www.ec.europa.eu/energy). 20. 
21 flemish Energy Efficiency action plan (2007) and action plan for renewed Energy conservation (2005), denmark (www.ec.europa.eu/ energy).
В никоя от одитираните оперативни програми разходната ефективност не е определящ фактор за разпределяне на средствата за инвестиции в енергийна ефективност. Управляващите органи обясниха, че решенията за заделяне на средства по политиката на сближаване за проекти в областта на енергийната ефективност се вземат въз основа на прогнозни оценки за енергопотребление, направени от правителството, както и на планираното от него намаление, а също и в определена степен на модела на усвояване на бюджетни кредити в регионите от предходния програмен период. 
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period.
Въпреки това при определянето на средствата не са включени прогнозните разходи за инвестиции на тези намаления. В одитираните оперативни програми не беше представен анализ, който да изяснява по какъв начин са разпределяни средствата за всеки приоритет или мярка. 
However, it did not include investment cost projections of such reductions. the audited operational programmes did not provide any analysis which would have clarified how the funds had been allocated to each priority or measure.
При оценяване на оперативните програми Комисията не е изисквала от държавите членки да обосноват разпределението на средствата за мерки за енергийна ефективност въз основа на тяхната разходна ефективност, нито е взела под внимание това изискване в своите консултации между отделните служби и в коментарите на Комисията относно проекта на оперативни програми, представен за одобрение от управляващите органи. 
When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval.
22 За сравнение годишната чешка държавна програма за подпомагане на икономиите на енергия и използването на възобновяеми енергийни източници, сега известна като програма EFEKT, функционира от 1991 г. Обичайният период на възвръщаемост на инвестициите варира от пет години (промишленост), седем години (сектор на услугите) и 21 години (домакинства) със среден разход на 1 спестен гигаджаул в размер на 74 евро в периода 2005—2007 г. 
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period.
16 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
16 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
24. Управляващите органи не са се опитали да гарантират, че подбраните проекти осигуряват най-доброто съотношение между намаленото енергопотребление и вложените инвестиции. 
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs.
25. В ОП „Околна среда“ (Чешка република) критериите за подбор бяха обективни и прозрачни и помогнаха на потенциалните бенефициенти да предвидят дали биха постигнали успех. 
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful.
Всяко проектно предложение беше проверено спрямо два екологични критерия (разход за 1 спестен гигаджаул и годишен разход за намаляване на емисиите CO2) и три технически критерии (процент на спестена енергия спрямо първоначалното положение, разход за реновиране и постигнат енергиен стандарт след завършване на проекта). 
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost.
В допълнение към това прогнозираните икономии на енергия за пет години бяха приспаднати от общите допустими разходи по проекта. Въпреки това, макар и критериите за подбор да са обективни и да включват разходите за 1 спестен гигаджаул, приемливата стойност е от 200 до 560 евро на гигаджаул, което представлява период от 17 до 47 години, много по-дълъг от този в държавните програми (вж. бележка под линия 22). таблиЦа 3 Разход за 1 гигаджаул, спестен В четиРи одитиРани опеРатиВни пРогРами 17 Държава‐членка Оперативна програма (разпределени средства за енергийна ефективност) Ниво на икономии на енергия на оперативната програма (в гигаджаули) Бюджет (в млн. евро) Разход за 1 спестен гигаджаул (в евро) Възвръщаемост (в години) Чешка република Околна среда 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Италия Basilicata Не е поставено 26 (17)1 Няма данни Няма данни Международна оперативна програма „Енергетика“ 52 500 764 14 560 288–444 Литва Насърчаване на сближаването 360 000 310 861 72–96 1 След преразпределение на средствата. 
However, even though the project selection criteria were objective and included the cost per 1 GJ saved, the acceptable value was between 200 and 560 euro per GJ, indicating a payback period of 17 to 47 years, much longer than for the state programmes (see footnote 22). tablE 3 cost of 1 Gj saVEd In four audItEd opEratIonal proGrammEs 17 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the operational programme (in GJ) Budget (in million euro) Cost of 1 GJ saved (in euro) Payback (in years) Czech Republic Environment 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italy Basilicata Not set 26 (17)1 N/A N/A Energy IOP 52 500 764 14 560 288–444 Lithuania Promotion of Cohesion 360 000 310 861 72–96 1 after the reallocation of funds.
Източник: Оперативни програми, изчисления на ЕСП. Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
Source: operational programmes, calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Количеството икономии на енергия беше изчислено от управляващия орган. Посредством това съотношение управляващият орган е искал да подбере проекти, които имат потенциал да генерират най-висока възвръщаемост на общите разходи по проекта. Тъй като в изчисленията не е взето под внимание реалното състояние на въпросните сгради (т.е. техния енергиен клас или реалното енергопотребление) и следователно те са базирани на прогнозни икономии на енергия вместо на надеждни данни от енергийни одити, е трудно да се направи заключение дали подбраните проекти предлагат рентабилни решения. 
26. in the Basilicata op (italy), the managing authority adopted, as the sole evaluation criterion, the ratio between the estimated quantity of energy saved during the lifetime of the investment and the total eligible cost. the quantity of energy saved was calculated by the managing authority. using this ratio, the managing authority intended to select projects which would potentially generate the highest return on total project cost. since the calculations did not take into account the actual state of the buildings concerned (i.e. their energy class or actual energy consumption) and were therefore based on energy savings estimates instead of reliable data from energy audits, it is difficult to conclude whether the selected projects offered cost-effective solutions.
27. В МОП„Енергетика“ (Италия) управляващият орган постави изискването, че за да бъде избран даден проект, той следва да може да служи за пример, да съответства на МОП и целите на регионалните енергийни планове, да е „готов“ (за започване на работа по него) и иновативен от гледна точка на технология и материали, докато количеството икономии на енергия и направените разходи, както и съотношението между тях, не са били определящ фактор при подбора. 
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection.
При управлението на всяка разходна програма или проект за развитие следва да се поставят рационални цели и да се определят обективно проверими показатели за тяхното осъществяване. В контекста на инвестициите в енергийна ефективност по политиката за сближаване управляващите органи следва да създадат система на подходящи и измерими показатели за изпълнение23. 
InadEquatE pErformancE IndIcators and monItorInG 29. the management of any spending programme or development project should set rational objectives and establish objectively verifiable indicators for their achievement. in the context of cohesion policy investments in energy efficiency, the managing authorities should establish a system of relevant and measurable performance indicators23.
С помощта на Комисията те следва да изготвят подходящи указания, за да улеснят мониторинга на проектите, като например количеството спестена енергия и свързаните с това разходи и приноса им към постигането на целите на политиката в областта на енергийната ефективност. Качеството на данните следва да бъде приемливо от гледна точка на полезността, сравнимостта и надеждността24. 
With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24.
23 Член 27, параграф 3 от Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 предвижда за всички области на дейност, обхванати от бюджета, да се набелязват цели, които са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за изпълнение. 
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators.
24 Становище на Сметната палата No 7/2011 (ОВ C 47, 17.2.2012 г., стр. 
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p.
18 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
30. Управляващите органи не са разполагали с базови данни относно потенциала за икономии на енергия в секторите, определени за инвестиране, когато са изготвяли своите оперативни програми. 
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes.
Без тези данни ръководителите, разработващи съответните политики, не разполагат с необходимата информация за да прогнозират доколко една програма би допринесла за осъществяването на дадена цел на политиката и следователно не са можели да решат дали тази програма следва да бъде финансирана. 
Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not.
31. Показателите за изпълнение на мерките за енергийна ефективност не са подходящи за извършването на правилен мониторинг на програмите. 
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes.
Следователно мерките за енергийна ефективност не са съпоставими в различните страни на ЕС и не могат да бъдат обединени. 32. В ОП „Околна среда“ (Чешка република) показателят по мярката за енергийна ефективност е общото количество енергия в гигаджаули, спестено чрез тази мярка. 
32. in the Environment op (czech republic), the indicator for the energy efficiency measure was the total amount of energy saved by the measure in GJ. data were reported at project level and then aggregated. these data were accurate and reliable since they were calculated by certified energy auditors.
И все пак задължителни за проектите са били само целите относно техническите крайни резултати (подменени прозорци и врати, изолирани стени и покриви в м2), докато нивата на икономии на енергия — не. 
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not.
В ОП „Насърчаване на сближаването“ (Литва) показателите са определени за оперативната програма, нейните приоритетни оси и нейните мерки. Увеличаването или намаляването на наличното финансиране за енергийна ефективност невинаги води до промяна в стойността на индикаторите, както може да се очаква. На равнището на приоритетната ос показателите бяха свързани с намаляването на енергийния интензитет, а на ниво измерване показателите се отнасяха до броя проекти и количеството спестена енергия, но не и до разхода на спестена енергия. 
34. in the promotion of cohesion op (Lithuania), the indicators were set for the operational programme, its priority axes and its measures. an increase or decrease in available funding for energy efficiency did not always result in change in the value of the indicators as normally is expected. at priority axis level, the indicators related to the decrease in energy intensity and, at measure level, the indicators regarded the number of projects and the amount of energy saved, but not the cost of energy saved.
19 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
19 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Освен това средствата по политиката на сближаване популяризират подобрена енергийна ефективност в много други бюджетни редове, освен този на енергийната ефективност (електричество, газ, петролни продукти и различни инфраструктури). Комисията не извършва мониторинг на приноса на тези мерки към постигането на целта за икономии на енергия до 2020 г., нито е предвидила използването на подобни показатели за изпълнение в сектора на енергийната ефективност26. изпълнение на пРоекти за общестВени сгРади енеРгийната ефектиВност не е глаВна Цел 36. 
35. the commission’s monitoring guidelines did not give recommended or binding indicators concerning energy efficiency25. furthermore, cohesion policy funds promote improved energy efficiency under many other headings in addition to energy efficiency (electricity, gas, petroleum products and various infrastructures). the commission has not monitored the contribution of these measures to the achievement of the 2020 energy savings objective, nor has it envisaged the use of such performance indicators in the energy efficiency sector26.
Общините и регионите следва да имат планове, базирани на оценки на нуждите, които да включват списък с всички сгради и разходите за енергия, като приоритетни следва да бъдат тези с най-висок потенциал за икономии на енергия. Тази стратегия би дала приоритет на мерки за финансиране на енергийната ефективност в сгради с най-висок потенциал за икономии на енергия. 37. 
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential.
Общините или регионите не разполагат с планове, базирани на правилни оценки на нуждите. Според управляващите органи сградите обикновено са се считали за „готови“ за финансиране, ако е било необходимо да се ремонтират и ако документацията им е съответствала на изискванията. 
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements.