natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Те се определят като мерки, имащи преходен бюджетен ефект, който не води до трайна промяна в състоянието на бюджета32 или като еднократни мерки, чието въздействие върху салдото на сектор „Държавно управление“ засяга една или твърде ограничен брой години33, но липсва подробна методология за тяхното установяване. 
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them.
Индикативният списък в каре 4 е взет от доклада относно публични финанси в ИПС през 2006 г. и дава примери за мерки, които се считат за еднократни и временни. 
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary.
32 Кодекс за поведение. 
32 Code of Conduct.
33 „Публичните финанси в ИПС през 2006 г.“, част II, раздел 4.2. 
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2.
Докладът е публикуван като European Economy („Европейска икономика“) No 3/2006. 
The report was issued as European Economy No 3/2006.
Публичните финанси в ИПС през 2006 г. (извлечение) Мерки за намаляване на дефицита Данъчни амнистии, предполагащи еднократно плащане на данъци. 
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment.
Обикновено това са случаите, когато държавата предлага амнистия с цел репатриране на капитали от чужбина. 
The typical case is that of a government offering an am‐ nesty in order to repatriate capital from abroad.
Амнистията може да бъде обект на еднократно облагане с данък, който потенциално може да бъде значителен по размер. 
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large.
Продажби на нефинансови активи (недвижими имоти, публични лицензи и концесии). 
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions).
Най-известният пример е продажбата на лицензи за UMTS през 2000 г. (а в някои държави през следващите години). 
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years).
Временни законодателни промени в сроковете за изпълнение на разходите и приходите, които оказват положително въздействие върху салдото на сектор „Държавно управление“. 
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance.
Това включва промени в данъчните ставки, които са ясно обявени като временни, както и временни промени в сроковете за изпълнение на разходите и събирането на приходите. 
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues.
Извънредни приходи, свързани с прехвърлянето на пенсионни задължения. 
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations.
Тези приходи представляват плащания от дадено предприятие към държавата в замяна на прехвърляне на отговорността за бъдещо изплащане на пенсии на неговите служители. 
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees.
Размерът на еднократното плащане зависи от стойността на поетите от държавата пенсионни ангажиментите и може да бъде значителен. 
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important.
Промени в приходите и разходите вследствие на решение на съд или друг орган. 
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings.
Тези мерки включват например възстановяване на субсидии на сектор „Държавно управление“ по решение на Комисията. 
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission.
Операции за секюритизация с положително въздействие върху салдото на сектор „Държавно управление“. 
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance.
Мерки, водещи до увеличаване на дефицита Краткосрочни разходи за извънредни ситуации, свързани с големи природни бедствия или други извънредни събития (например военни действия, други). 
Exceptional revenues from State owned companies. Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others).
Опитът показва, че изключителният характер на тези разходи зависи значително от големината на страната. 
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country.
Промени в приходите или разходите вследствие на съдебни решения или вследствие на решения на Комисията. Каре 4 
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions. Box 4
Констатации и оценки 43 61 Друг ключов аспект, който изисква уточнение, е въпросът за „неочакваните неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси“ (вж. точка 24). 
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24).
Макар че за вътрешни цели съществува определение за „значими отрицателни последици за държавните финанси“, понятието „неочаквани неблагоприятни икономически събития“ никога не е било определяно34. 
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34.
62 Въпреки че не е възможно да се определи пълният набор от специфични за дадена държава обстоятелства, към които може да се приложи това понятие, по-специално предвид факта, че по своята природа такива събития са неочаквани, необходими са критерии с оглед предоставяне на известни насоки. 
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance.
При липса на дефиниция и насоки, при разглеждането на ситуацията във Франция през 2013 г. Комисията неочаквано класифицира слабия икономически растеж като „неочаквано неблагоприятно събитие“, но е трудно да се приеме, че това може да бъде обосновано. 
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified.
Липса на прозрачност при оценките на качеството на данните и икономическите анализи; анализите са извършени в съответствие с правилата, но обръщат повече внимание на бюджетния дефицит, отколкото на дълга 63 В този раздел се разглежда прозрачността, обективността и практическата приложимост на резервите и препоръките на Комисията. 
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations.
Критериите, касаещи резервите на Евростат и измененията на данните, не са достатъчно прозрачни и обективни 64 Евростат може да изрази резерви или да направи изменения, ако прецени, че качеството на данните е компрометирано. 
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised.
В периода 2008 – 2014 г. Евростат е изразила дванадесет резерви и е променила данните в десет случая, нито един от които не засяга някоя от проверените държави членки. 
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us.
Предвид големия брой точки за действие Евростат доста рядко прибягва до формулиране на резерви. 
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently.
34 Съгласно вътрешната версия на Наръчника на ГД „Икономически и финансови въпроси“ относно ПСР. 
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP.
Констатации и оценки 44 65 Евростат не е предвидила изрични критерии за изразяване на резерви, нито за изменение на данните на държавите членки, като процедурата се основава на професионална преценка. 
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement.
В някои случаи, при които Евростат е идентифицирала методологически проблеми, не са били добре документирани причините, поради които не са изразени резерви, включително когато тези проблеми са можели да окажат въздействие върху данните относно дефицита и дълга. 
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data.
Каре 5 описва някои от тези случаи. 
Box 5 describes some of the cases concerned.
Примери за недобро документиране на случаи, имащи потенциално въздействие върху данните относно дефицита и дълга Чешка република ο Тестът за пазарна/непазарна единица рядко е бил прилаган и голям брой публични единици (пред-приятия) не са били тествани. 
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested.
Франция ο Държавна единица е получила средства за поемане на разходите за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения (1,6 млрд. евро (0,1 % от БВП) за 2004 г.). ο Непълноти в подсектор „Местно държавно управление“. 
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector.
Германия ο Непазарните единици в сектор „Държавно управление“ не са класифицирани в първата година на статута им на непазарни производители. ο Липса на подробни данни за анализ на капиталовите субсидии, финансовите деривативи и разпределителните операции. 
Germany ο non‐market units are not classified in the general government sector from the first year of their non‐mar‐ ket status. ο unavailability of detailed data for the analysis of capital injections, financial derivatives and distributions.
Малта ο Класификацията на Malita и проекта City Gate. 
Malta ο classification of Malita and City Gate project.
Италия ο Отчитането на бруто образуването на основен капитал не е направено на база текущо начисляване за големи инвестиционни суми. 
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts.
За повече подробности вж. приложение IV. 
For more details see Annex IV.
Констатации и оценки 45 Анализите на ГД „Икономически и финансови въпроси“ са извършени в съответствие с правилата... 
Box 5 Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules...
66 При започването на ППД ГД „Икономически и финансови въпроси“ изготвя анализи, които се използват като основа за последващите решения относно ППД и за издаването на препоръки. 
66 When an EDP is launched, DG Economic and Financial Affairs produces analyses, which are used as the basis for subsequent EDP decisions, and issues recommen‐ dations.
При процедура в ход тя прави това като част от редовните си оценки на ефективността на действията (вж. точка 22). 
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22).
За нови процедури резултатите от тези анализи се представят в доклада по член 126, параграф 3 от ДФЕС, а за текущи процедури – във вътрешен работен документ на Комисията. 
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document.
67 В съответствие с разпоредбите на ДФЕС35 ППД се задейства, след като Комисията разгледа дали държава членка спазва изискванията за бюджетна дисциплина въз основа на критериите за дефицита и дълга. 
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria.
За тази цел ГД „Икономически и финансови въпроси“ следи развитието на състоянието на бюджета и на съществуващия държавен дълг във всяка държава членка въз основа на действителните данни, плановете, посочени в програмата за стабилност или конвергенция на държавата членка, както и прогнозите на Комисията. 
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts.
Нарушаването на праговете, предвидени в Протокол No 12 към ДФЕС, не води автоматично до започване на ППД, тъй като трябва да се вземат предвид и други приложими фактори. 
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account.
Те обхващат неизчерпателен списък от икономически показатели, отнасящи се до средносрочното състояние на икономиката, бюджета и държавния дълг36, както и всякакви други фактори, които държавата членка счита за подходящи и решава да изтъкне. 
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State.
Преработените доклади по член 126, параграф 3 обхващат всички споменати по-горе теми. ... засега обаче ППД обръща внимание повече на бюджетния дефицит, отколкото на дълга. 
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt.
68 Критерият за дълга влезе в сила едва през 2012 г., все още се въвежда постепенно и няма да важи за всички държави членки най-малко до 2020 г. 
68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020.
ППД, започнати преди ноември 2011 г., следва да се отменят единствено въз основа на критерия за дълга, като това ще бъде последвано от преходни споразумения относно дълга за период от три години. 
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt.
Каре 6 показва изменението на критерия за дълга след Договора от Маастрихт. 
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty.
35 Член 126, параграф 2. 
35 Article 126(2).
36 За пълен списък вж. член 2, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1467/97. 
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Констатации и оценки 46 Изменение на критерия за дълга Протокол (No 12) към Договора за Европейския съюз, подписан в Маастрихт през 1992 г., определя праг за публичния дефицит от 3 % от БВП, а за дълга – 60 % от БВП, или съотношение, което „намалява в достатъчна степен и се приближава към референтната стойност със задоволителен темп“. 
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’.
При годишен номинален темп на растеж на БВП от 5 %, дефицит от 3 % в крайна сметка ще стабилизира съотношението на дълга към БВП на 60 %. 
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %.
Ако съотношението е над 60 %, дефицит от 3 % ще способства за годишно намаление на съотношението на дълга в размер на една двадесета от разликата с референтната стойност от 60 %. 
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %.
С други думи, съсредоточаването върху дефицита се считаше за достатъчно за гарантиране на устойчивото намаляване на дълга и дълги години се смяташе, че не е необходимо да се определя по-точно темпът на приближаване към референтната стойност. 
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value.
След кризата през 2008 г. предположението за годишен ръст на номиналния БВП от 5 % очевидно е нереалистично (вж. приложение V). 
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V).
Следователно дефицит от 3 % от БВП вече не предполага автоматично приближаване към съотношение на дълга към БВП от 60 % (например при годишен номинален темп на растеж от 3 % и 3 % дефицит, съотношението на дълга към БВП ще се стабилизира при 100 %). 
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %).
Поради тази причина критерият за дълга беше коригиран. 
For this reason the debt criterion was adjusted.
По-точно определение се появи в член 1, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) No 1177/2011 на Съвета от 8 ноември 2011 година: „[съотношението на дълга към БВП] се смята за достатъчно намаляващо и за прибли-жаващо референтната стойност със задоволителни темпове [...], ако разликата по отношение на референтната стойност е намалявала през предходните три години със среден темп от една двадесета годишно [...]“. 
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’.
Въпреки това 23-те държави членки, които вече са били обект на ППД през ноември 2011 г., подлежат на преходно правило за период от три години след отмяната на съответната ППД. 
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP.
Вследствие на това новият критерий за дълга няма да се прилага универсално за всички държави членки най-малко до 2020 г. (вж. също таблица 1). 
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1).
69 Правилото след 2011 г. гласи, че съотношението на държавния дълг към БВП отговаря на критерия за дълга, ако не надхвърля референтната стойност (60 % от БВП) или ако разликата спрямо референтната стойност намалява в рамките на три години със среден темп от една двадесета годишно, изчислено на база, включваща минал и бъдещ период, или след корекция спрямо цикличните ефекти. 
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis.
70 Допустимият темп на намаляване на съотношението дълг/БВП е приблизително този, който би бил приложим, независимо от първоначалното равнище на дълга, при публичен дефицит 3 % от БВП и годишен номинален ръст от 5 %. 
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %.
Тъй като от 2008 г. номиналният ръст постоянно е под 5 %, за да се изпълни референтната стойност за дълга, публичният дефицит трябва да бъде сведен под 3 % от БВП – а когато бъдат отчетени по-високите равнища на първоначален дълг, целта за дефицита ще стане още по-трудно изпълнима. 
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still.
Това прави изискванията за конвергенция особено тежки за силно задлъжнелите държави членки. Каре 6 
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. Box 6
Констатации и оценки 47 71 В таблица 4 използваме данни и прогнози на Комисията37 за съотношението дълг/БВП за периода 2013—2020 г., за да изчислим годишното съотношение при спазване на референтната стойност за дълга за пет държави от нашата извадка38. 
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38.
Само Германия и Малта, където дългът се колебае около 70 % от БВП, са представени като отговарящи на критериите за дълга през разглеждания период. 
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration.
За Кипър, който беше включен в програма за финансова помощ през април 2013 г., прогнозите са, че ще изпълни референтната стойност за дълга през 2018 г. 
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018.
Очаква се Франция, която беше поставена в процедура при прекомерен дефицит през април 2009 г., да излезе от процедурата до края на 2017 г. и да изпълни критерия за дълга в края на тригодишен преходен период, започващ от момента на отмяната на ППД (например през 2020 г.). 
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020).
Със съотношение на дълга към БВП в размер на 96,5% през 2015 г. Франция едва ли ще може да изпълни критерия за дълга до 2020 г. 
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020.
Подобно на Франция, за всички години през този период Комисията прогнозира също, че съотношението дълг/БВП на Италия ще надхвърли максимално допусти-мото, което се изисква за изпълнение на референтната стойност. 
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark.