natgillin/translations-raw huggingface dataset:
83—95 ... но продължават да съществуват известни пречки 96—103 Заключения и препоръки Приложение I — Приблизително изчисление на свръхкапитализацията на гаранционните фондове към 31 декември 2013 г. според коефициента на рискова експозиция Приложение II — Обобщение на основните слабости, които влошават изпълнението на одитираните финансови инструменти Отговори на Комисията 
83–95 ... but certain obstacles remain 96–103 Conclusions and recommendations Annex I — Estimate of the overcapitalisation of the guarantee funds at 31 December 2013 according to the risk exposure ratio Annex II — Overview of the main weaknesses reducing the performance of the financial instruments audited Reply of the Commission
Съкращения и термини 05 Съкращения ЕЗФРСР: Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони. ЕСИ фондове/ЕСИФ: Европейски структурни и инвестиционни фондове. ИФИ: Инструмент за финансов инженеринг. 
Abbreviations and 05 technical terms Abbreviations EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development ESI funds/ESIF: European structural and investment funds FEI/FI: Financial engineering instrument.
Преименуван на „финансов инструмент“ за периода 2014—2020 г. 
Renamed Financial Instrument for the 2014–20 period.
Термини Гаранционни фондове: Гаранционните фондове предоставят финансови гаранции по кредити, които са необходими на предприятията и организациите в селските райони, като по този начин ги улесняват в получаването на финансиране от банки. 
Guarantee funds: Guarantee funds provide financial guarantees for credit sought by rural businesses or organisations, thus making it easier for them to obtain funding from banks.
Тези фондове се наричат „револвиращи“, тъй като при връщане на заемите по отделните проекти гаранциите се освобождават и могат да се издават нови гаранции. 
These funds are said to ‘revolve’ because, as individual projects pay back their loans, the guarantees are released and new guarantees can be issued.
Гаранционните фондове револвират чрез мултиплициращ коефициент на фондовия капитал. 
Guarantee funds revolve through a multiplier of the fund capital.
Ефект на лоста (ливъридж): Тук ефектът на лоста се изчислява като съотношение на размера на (публичното и/или частното) финансиране, което е гарантирано или изплатено за дейности в селските райони, и размера на публичното (от ЕС или от държава членка) финансиране. 
Leverage: Calculated here in terms of how many euros in (public and/or private) funding have been guaranteed or paid out for rural activities for each euro of public (EU and Member State) funding.
Крайни продукти и резултати: Крайни продукти са дейностите, които пряко се осъществяват чрез финансовите инструменти. 
Outputs and results: Outputs are activities directly realised by the financial instruments.
Така например „броят издадени гаранции“ може да бъде краен продукт за даден гаранционен фонд. 
For example, the ‘number of guarantees issued’ would be an output for a guarantee fund.
Резултати са преките последици и промени вследствие на изпълнението на даден проект. 
Results are the direct effects or changes that result from the implementation of a project.
Така например получаването на банков кредит представлява „резултат“ за крайния получател. 
For example, obtaining a loan from a bank is a ‘result’ for the final recipients.
Разплащателна агенция: Национален или регионален орган, отговарящ за определянето, изчисляването и изплащането на земеделските субсидии. 
Paying agency: A national or regional body responsible for assessing, calculating and paying out agricultural subsidies.
Револвиращ фонд: Система, при която събраните за финансовите инструменти средства се използват отново или „револвират“, след като вече са били използвани веднъж. 
Revolving fund: The system whereby money raised for financial instruments is reused, or ‘revolved’, after it has been used once.
Споделено управление: Един от начините, по които се изпълнява бюджетът на ЕС. 
Shared management: One of the ways that the EU budget is implemented.
Управлението е „споделено“, когато финансираните от ЕС проекти се управляват от национални или регионални органи (в този случай „управляващите органи“). 
Management is said to be ‘shared’ where EU-funded projects are managed by national or regional bodies (here, the ‘managing authorities’).
Комисията разполага с надзорни правомощия. 
The Commission has supervisory duties.
Фондове за рисков капитал: Частни търговски фондове, които предоставят капитал, обикновено за нова стопанска дейност, която се характеризира с висок потенциал и висок риск. 
Venture capital funds: Profit-making private funds that provide capital, usually in new, high potential, high risk businesses.
Кратко изложение 07 I Финансовите инструменти (познати до 2014 г. като „инструменти за финансов инженеринг“) се прила‐ гат най‐напред по отношение на земеделието през програмния период 2000—2006 г., а след това през периода 2007—2013 г. обхватът им е разширен с цел да се подпомогнат земеделските стопани и малките предприятия в селските райони да получат частно финансиране за инвестиционните си проекти. 
Executive summary I Financial instruments (known, until 2014, as ‘financial engineering instruments’) were first applied to agriculture in the 2000–06 programming period and were extended to 2007–13 with a view to helping farmers and small rural businesses obtain private funding for rural investment projects.
С помощта на кредитни и гаранционни фондове тези инструменти се стремят да привлекат допълнителни публични и/или частни капитали (ефект на лоста) и да дадат възможност за повторно използване на първо‐ начално отпуснатите средства (револвиращ фактор). 
These instruments, via loan funds and guarantee funds, are meant both to attract additional public and/or private capital (leverage effect) and allow the initial allocations of funds to be reutilised (revolving factor).
В края на 2013 г. ЕС и държавите членки са участвали с около 700 млн. евро във финансови инструменти в областта на развитието на селските райони. 
At the end of 2013, the EU and the Member States had contributed around 700 million euro in financial instruments in the area of rural development.
II Рамката на финансовите инструменти също е с раз‐ ширен обхват за периода 2014—2020 г., когато Коми‐ сията предвижда да оптимизира въздействието от фондовете на ЕС. 
II The financial instrument framework has also been extended for the 2014–20 period, when the Commission intends to maximise the impact of EU funds.
Тя очаква също така използването им да се увеличи през идните години и иска от държа‐ вите членки да се ангажират с по‐голямо усвояване, най‐малко двойно повече в ключови инвестиционни области. 
It also expects their use to increase in the forthcoming years and wants the Member States to commit themselves to increasing their use, at least twofold, in key investment areas.
IV Като цяло Сметната палата достигна до заключението, че финансовите инструменти не са постигнали целите си в областта на развитието на селските райони и въпреки че периодът 2014—2020 г. има обещаващ потенциал, постигането на желания ефект ще пред‐ ставлява значително предизвикателство. 
07 Overall, the Court concluded that financial instruments had been unsuccessful in the field of rural development and although the 2014–20 period is potentially promising, it will be a considerable challenge to achieve the desired impact.
Сметната палата установи, че липсва ясна обосновка за създа‐ ването на финансовите инструменти за програмния период 2007—2013 г., както и че тези инструменти са били свръхкапитализирани. 
The Court found that no clear case had been made for setting up financial instruments in the 2007–13 programming period and that they were overcapitalised.
По‐специално, прав‐ ната рамка не отчита специфичните характеристики на политиката за развитие на селските райони и не е извършена оценка на реалните нужди. 
In particular, the legal framework did not take into account the specific characteristics of rural development policy and there had been no assessment of real needs.
VСметната палата заключи също така, че липсва надеждна количествено измерима информация, която да обоснове вида въведени финансови инструменти, да подпомогне определянето на търсенето на финан‐ сови инструменти в областта на земеделието, както и да покаже, че сумата на разпределения капитал за дадения фонд е подходяща. 
VThe Court also concluded that there was no reliable quantifiable information to justify the type of financial instruments established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate.
Сметната палата счита, че към края на 2013 г. гаранционните фондове са били свръхкапитализирани с 370 млн. евро. 
The Court estimated that guarantee funds were overcapitalised by 370 million euro at the end of 2013.
VI Сметната палата заключава също така, че финансовите инструменти не са функционирали според очаква‐ ното и вследствие на това не са предоставили изцяло потенциалните си предимства, що се отнася до ефекта на лоста и револвиращия ефект. 
VI The Court further concluded that the financial instruments had not worked as expected and, consequently, had not provided their full potential benefits in terms of the revolving and leverage effects.
Това отчасти се е дъл‐ жало на закъснения в изпълнението (в т.ч. на факта, че инструментите са били въведени на късен етап или не в най‐подходящото време). 
This had partly been due to delays in implementation (including the fact that they had been set up late or not at the most appropriate time).
Освен това прав‐ ната рамка не е включвала подходящи разпоредби за насърчаване на постигането на очакваните ползи. 
Moreover, the legal framework had not included adequate provision to encourage the achievement of the expected benefits.
На последно място, нито Комисията, нито държавите членки са въвели подходящи системи за мониторинг, които да осигурят надеждни данни за ефективното постигане на целите на инструментите. 
Finally, neither the Commission nor the Member States had introduced appropriate monitoring systems to provide reliable data to show whether the instruments had achieved their objectives effectively.
III В контекста на настоящия одит Сметната палата разгледа въпроса относно това дали финансовите инструменти са постигнали целите си в областта на развитието на селските райони и дали е вероятно да бъдат с успешно действие в бъдеще. 
IV III In this audit, the Court addressed the question of whether financial instruments had been successful in the area of rural development and whether they were likely to be so in the future.
Ето защо Смет‐ ната палата провери дали финансовите инструменти са добре разработени и управлявани през програм‐ ния период 2007—2013 г., както и до каква степен промените, въведени за периода 2014—2020 г., са в състояние да окажат съществено въздействие върху установените ключови недостатъци. 
In order to do so, it sought to establish whether they had been well designed and managed in the 2007–13 programming period and to what extent the changes introduced for 2014–20 were likely to have a significant impact on the key shortcomings identified.
Кратко изложение 08 VII Анализът на Сметната палата включи проверка на политиките за ликвидация и за прекратяване на дейността. 
Executive summary 08 VII The Court’s analysis included an examination of winding up and exit policies.
Сметната палата заключава, че в периода 2007—2013 г. не са били въведени прецизни условия за установяване на салдото по финансовите инстру‐ менти, платимо в края на програмния период, нито условия за прекратяване на дейността, най‐вече поради липсата на ясни правила и указания по тези въпроси от страна на Комисията. 
The Court concludes that precise conditions to establish the balance of the financial instruments to be paid at the end of the programming period and exit policy conditions were not in place in the 2007–13 period, mainly because of an absence of clear rules and guidance from the Commission on these issues.
Продължа‐ ват обаче да съществуват някои пречки за по‐широ‐ кото използване на финансовите инструменти. Освен това е възможно да продължава да е налице рискът от свръхкапитализация, въпреки че новата правна рамка съдържа конкретни нови разпоредби за ограничаване на този често срещан проблем. 
However, certain obstacles to a more extensive use of financial instruments remained and although the new legal framework contained new specific provisions to limit the recurrent problem of overcapitalisation, the risk may persist.
В допълнение, в прав‐ ната рамка не е поставен достатъчен акцент върху дългосрочните ефекти и съществува риск финансо‐ вите инструменти да останат зависими от наличието на безвъзмездна финансова помощ. 
Also, it placed insufficient focus on long-term effects, and financial instruments risked remaining too dependent on grants.
На последно място, не са разгледани по подходящ начин ключови въпроси на изпълнението, свързани с ефекта на лоста и револвиращия ефект. 
Finally, the key performance issues of leverage and revolving effects were not adequately addressed.
При наличие на подобни рискове финансовите инструменти могат да бъдат предпочитаният избор; • проверят по какъв начин могат да бъдат ком‐ бинирани финансовите инструменти и без‐ възмездната финансова помощ, така че да се осигури максимална ефективност на сред‐ ствата, като се оптимизират ефектът на лоста и револвиращият ефект. 
Where such risks apply, financial instruments could become the preferred option; • examine how grants and financial instruments can be combined to provide the best value for money, by optimising leverage/revolving effects.
Въведение 09 01 Финансовите инструменти (познати до 2014 г. като „инструменти за фи‐ нансов инженеринг“) представляват бюджетни инструменти на ЕС, които се използват, за да позволят на бенефи‐ циентите да получат финансиране, например под формата на кредити, гаранции или капиталови инвестиции. 
Introduction 09 01 Financial instruments (known until 2014 as ‘financial engineering instruments’) are EU budget tools used to enable beneficiaries to obtain funding in the form, for example, of loans, guarantees or equity investments.
Те се различават от безвъзмездната финансова помощ най‐вече поради факта, че средствата подлежат на погасяване, така както е посочено във фигура 1. 
They differ from grants mainly because they are repayable as illustrated in Figure 1.
02 Финансовите инструменти се използ‐ ват в почти всички големи области от бюджета на ЕС (а именно вътрешните политики, управлявани от Комисията централно или съвместно с финансови институции; политиките на сближава‐ не и за развитие на селските райони, където управлението на фондовете е споделено между Комисията и дър‐ жавите членки; и външните политики1). 
02 Financial instruments have been used in almost all major areas of the EU budget (for internal policies managed by the Commission centrally or jointly with financial institutions, for cohesion and rural development policies where the management of funds is shared between the Commission and Member States and for external policies1).
03 В областите със споделено управле‐ ние финансовите инструменти се използват основно по отношение на политиката на сближаване. 
03 Within shared management areas financial instruments have mainly been used in the area of cohesion policy.
В тази област на политика са използвани над 941 финансови инструмента, а в края на 2013 г. подпомагането на бюджета на ЕС и от националните вноски е дос‐ тигнало 14,3 млрд. евро2. 
There were over 941 financial instruments in this policy area and support from the EU budget and national contributions amounted to 14.3 billion euro at the end of 20132.
1 В контекста на многогодишната финансова рамка за периода 2007— 2013г.малконад1%от бюджета на ЕС (13,6 млрд. евро) е разпределен за финансовите инструменти в областта на вътрешните политики и политиката на сближаване. 
1 Under the 2007–13 multiannual financial framework a little over 1 % of the EU budget (13,6 billion euro) was allocated to financial instruments for internal and cohesion policies.
2 Доклад на Комисията относно постигнатия напредък при финансирането и прилагането на инструменти за финансов инженеринг, докладван от управляващите органи в съответствие с чл. 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) No 1260/1999 (OВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 
2 Commission report on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
25), програмен период 2007—2013 г., ситуация към 31 декември 2013 г. 
25), programming period 2007–13, situation as at 31 December 2013.
Документ от 19 септември 2014 г. с референтен номер EGESIF_14‐0033‐00. 
Document dated 19 September 2014 and referenced EGESIF_14-0033-00.
Съпоставка на финансови инструменти и схеми за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ СХЕМИ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ Бюджетни средства (ЕС/държава/регион) Безвъзмездна финансова помощ Проекти Средствата се използват еднократно Бюджетни средства (ЕС/държава/регион) €€€ Парични потоци, върнати във фонда Средствата се използват многократно (циклично) Финансов инструмент Крайни получатели Източник: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013 г. 
Grant‐based schemes in comparison to financial instruments GRANT-BASED SCHEMES FINANCIAL INSTRUMENTS Budgetary Funds (EU/State/Region) Grants Projects Funds are spent once Budgetary Funds (EU/State/Region) €€ € Backflows Returned to Fund Funds stay in cycle Financial Instrument Final Recipients Source: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013.
Въведение 10 Предишни одити на Сметната палата 04 Досега Сметната палата е одитирала финансовите инструменти основно в областта на политиката на сбли‐ жаване3. 
Introduction 10 Previous Court audits 04 So far, the Court has audited financial instruments predominantly in the cohesion policy area3.
Европейският парламент е отправил искане до Сметната палата да извърши одит на финансовите инструменти във всички области на политика4. 
The European Parliament requested the Court of Auditors to audit them over all policy areas4.
Настоящият доклад е в отговор на това искане по отношение на развитието на селските райони. 
This report responds to this request with regard to rural development.
В тази област до края на 2013 г. държа‐ вите членки са внесли във финансови инструменти приблизително 700 млн. евро. 
In this area, Member States had contributed around 700 million euro in financial instruments by the end of 2013.
Основание за създаване на финансовите инструменти 05 В период на фискални ограничения върху публичните бюджети от ключо‐ во значение е постигането на по‐голям брой инвестиции с по‐малко публични средства. 
The rationale for the financial instruments 05 At a time of fiscal constraint on public budgets, achieving more investments with less public money is of key importance.
Финансовите инструменти имат потенциал за по‐добро използва‐ не на недостатъчните публични ресур‐ си чрез осигуряване на финансиране за по‐голям брой инвестиции в рамки‐ те на същия бюджет. 
Financial instruments have a potential to improve the use of scarce public resources by providing funding for more investments with the same budget.
От фондовете се очаква да върнат отново в обращение средствата, използвани първоначално за тяхното създаване (револвиращ фактор), и да стимулират в по‐голяма степен постигането на целите на поли‐ тиката чрез привличането на допълни‐ телни публични или частни капитали (ефект на лоста). 
The funds are expected to reutilise the initial allocation of money used to set them up (revolving factor) and stimulate the achievement of the policy objectives further by attracting additional public or private capital (leverage effect).
Основанието за съз‐ даване на финансовите инструменти е посочено в каре 1. 
The rationale for the financial instruments is outlined in Box 1.
3 Вж. напр. Специален доклад No 2/2012 „Инструменти за финансов инженеринг за МСП, съфинансирани от Европейския фонд за регионално развитие“. 
3 See e.g. Special Report No 2/2012 ‘Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund’.
Основното заключение е, че „ефективността и ефикасността на мерките са били възпрепятствани от съществени недостатъци, главно поради неподходящия характер на настоящата регулаторна рамка на Структурните фондове“ (http://eca.europa. eu). 
The main conclusion is that ‘the effectiveness and efficiency of measures were hampered by important shortcomings, mainly due to the inappropriateness of the current regulatory framework of the Structural Funds’(http:// eca.europa.eu).
4 Резолюция на Европейския парламент от 10 май 2012 г., съдържаща забележки, които са неразделна част от неговото решение за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции (параграф 20). 
4 Resolution of the European Parliament of 10 May 2012 with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III — Commission and executive agencies (paragraph 20).
Основание за създаване на финансовите инструменти Постигане на целите на политиката на ЕС: иновативните финансови инструменти преследват конкретни поли‐ тически цели на ЕС чрез осигуряване на необходимите финансови средства за области от интерес за ЕС [...]. 
The rationale for the financial instruments ‘Pursuit of EU policy objectives: Innovative financial instruments pursue specific EU policy objectives by ensuring necessary finance for areas of EU interest [...].
Те са насочени към коригиране на пазарните сривове/недостатъци, които водят до дефицит във финансирането в тези области от страна на пазарни източници, например по причина, че въпросната област се възприема като твърде рискова от частния сектор.“5 „Стимулиране на инвестициите: съвместната работа с частния сектор по новаторски финансови инструменти позволява да се увеличи въздействието на бюджета на ЕС, което дава възможност за повече стратегически инвестиции, като по този начин се подобрява потенциалът за растеж на ЕС.“6 „Мултиплициращият ефект на бюджета на ЕС: през периода на прилагане на иновативния финансов инстру‐ мент се постига допълнителен мултиплициращ ефект, ако погасяването на капитала или лихви и постъпления от инвестициите могат да бъдат повторно вложени в инструмента. 
They aim to correct market failures/imperfections that give rise to an insufficient funding of such areas from market sources, for instance because the field is perceived as too risky by the private sector.’5 ‘Leveraging investment: By working with the private sector on innovative financial instruments it is possible to magnify the impact of the EU budget, enabling a greater number of strategic investments to be made, thus enhancing the EU’s growth potential.’6 ‘Multiplier effect of the EU budget: An additional multiplier effect is achieved during the lifetime of the innovative financial instrument, if repayments of capital or interest and proceeds of an investment can be reused for the instrument.
Подобно „възобновително“ свойство може значително да увеличи обхвата на инструментите“7. 
Such ‘revolving’ character can considerably increase the reach of instruments’7.
5 COM(2011) 662 окончателен от 19 октомври 2011 г., „Рамка за следващото поколение иновативни финансови инструменти — платформи за капиталови и дългови инструменти на ЕС“. 
5 COM(2011) 662 final of 19 October 2011 ‘A framework for the next generation of innovative financial instruments — the EU equity and debt platforms’.