natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Тази политика следва да взема под внимание принципа „замърсителят плаща“ и социалната поносимост на цената на водните услуги; в) намали времето, необходимо за оценка на съответствието с Директивата за пречистване на градските отпадъчни води; г) продължи да насърчава проекти, които имат за цел намаляване на количествата хранителни вещества в Балтийско море от Русия и Беларус, като се насочи повече към ключови замърсители, установени от Helcom (като Калининградска област). 
This policy should take into account the polluter pays principle and the affordability of water services; (c) decrease the time needed to assess compliance with the urban waste water treatment directive; (d) continue to promote projects aimed at reducing the nutrient loads into the Baltic Sea from Russia and Belarus by focusing more closely on key polluters identified by Helcom (such as the Kaliningrad area).
От своя страна държавите членки следва да: д) планират и строят своята инфраструктура за отпадъчни води възможно най-ефективно и, ако е необходимо, да обмислят предоставянето на финансова подкрепа на домакинствата, за които иначе е непосилно свързването към канализационната мрежа; е) определят по-строги стандарти за хранителните вещества от предвидените в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води в райони, където веществата се оттичат към води, които не са постигнали ниво на хранителните вещества, съответстващо на изискванията за добро състояние от Рамковата директива за водите и от Рамковата директива за морска стратегия. 
The Member States should: (e) plan and construct their waste water infrastructure as efficiently as possible and, if necessary, consider granting financial support to households which could not otherwise afford to connect to the sewage network; (f) set stricter nutrient standards for effluents than those laid down in the urban waste water treatment directive for areas that drain into waters failing to reach nutrient conditions consistent with water framework directive and marine strategy framework directive good status.
Заключения и препоръки 48 Нежелание на държавите членки да използват пълноценно възможните действия в областта на селското стопанство и липса на насочване към нуждаещите се райони 122 Задължителните мерки по Директивата за нитратите се прилагат на недостатъчна площ в някои държави членки. 
Conclusions and recommendations 48 Reluctance of the Member States to make full use of the possible actions in the field of agriculture and lack of targeting to the areas in need 122 Mandatory measures under the nitrates directive are applied to an insufficient area in some Member States.
Програмите за действие се различават по своята взискателност и невинаги са толкова строги, колкото препоръчва Комисията. 
The action programmes vary in their rigour and are not always as strict as recommended by the Commission.
Директивата не изисква изрично стопанствата да изготвят планове за наторяване, нито да водят регистри на използваните торове. 
The directive does not explicitly require farms to draft fertilisation plans, nor to keep records of the fertilisers used.
И двете практики биха помогнали за изпълнението и контрола на няколко изисквания на Директивата за нитратите. 
Both tools would help to implement and control several requirements of the nitrates directive.
Комисията е предоставила насоки на държавите членки и провежда непрекъснати действия за проследяване на изпълнението на Директивата за нитратите. 
The Commission has provided guidance to Member States and has undertaken a continuous follow-up of the implementation of the nitrates directive.
Това е довело до подобрения при определянето на уязвимите на нитрати зони и програми за действие, но процесът отнема време (вж. точки 75—83). 
This has led to improvements in the designation of nitrate vulnerable zones and action programmes, but the process is time consuming (see paragraphs 75 to 83).
123 Механизмът за кръстосано спазване спомага за изпълнението на изискванията по отношение на нитратите и други условия за наторяване, но не е изцяло ефективен, тъй като някои изисквания не са особено строги. 
123 The cross-compliance mechanism helps to enforce the requirements regarding nitrates and other fertilisation requirements, but is not fully effective because some requirements are not very demanding.
Системата за проверки на кръстосаното спазване и налагане на санкции е засегната от слабости при подбора на извадки и по отношение на указанията. 
The cross-compliance system of checks and sanctions is affected by weaknesses in sample selection and instructions.
Съществува голям процент на неспазване на изискванията в уязвимите на нитрати зони, което показва, че понастоящем системите за контрол имат ограничен възпиращ ефект. 
There is a high rate of non-compliance as regards the application of requirements in the nitrate vulnerable zones indicating that control systems have currently a limited deterrent effect.
Съществуват слабости в националните проверки на изискванията извън обхвата на кръстосаното спазване (вж. точки 84—90). 
There are weaknesses in national checks on requirements outside the scope of cross-compliance (see paragraphs 84 to 90).
124 Съфинансираните от ЕС мерки за развитие на селските райони са имали слабо въздействие върху намаляването на замърсяването с хранителни вещества на водните обекти. 
124 EU co-financed rural development measures have had little impact on reducing nutrient pollution in water bodies.
Инвестициите, които имат за цел да подпомогнат земеделските производители да подобрят съхранението и управлението на оборския тор, само отчасти са били насочени към необходимите стопанства. 
The investments aimed at helping farmers to improve manure storage and management have only partially addressed the relevant farms.
Агроекологичните схеми не са били географски насочени към райони, в които водните обекти са с лошо състояние на водите. 
The agri-environmental schemes have not been geographically targeted to areas where water bodies are failing to achieve good status.
Рядко е изпълнявана конкретната мярка за действия, свързани с Рамковата директива за водите. 
The specific measure regarding the implementation of actions linked to the water framework directive has rarely been implemented.
Принципът „замърсителят плаща“ не е достатъчно прилаган за селскостопанската дейност (вж. точки 91—99). 
The polluter pays principle is not sufficiently applied to agricultural activity (see paragraphs 91 to 99).
Заключения и препоръки 49 125 Комисията се е възползвала от възможността, предоставена от новите инструменти за програмния период 2014—2020 г., за да изиска по-строги основни изисквания и по-стриктни агроекологични мерки. 
Conclusions and recommendations 49 125 The Commission has taken the opportunity provided by new tools applicable to the 2014-2020 programming period to require stricter baseline requirements and more demanding agri-environmental measures.
Тя също така е изискала по-добро географско насочване на мерките за развитие на селските райони и повече съгласуваност между програмите за развитие на селските райони и плановете за управление на речните басейни. 
It has also requested better geographical targeting of rural development measures and improved consistency between rural development programmes and river basin management plans.
Дискусиите с държавите членки са довели до подобрения. 
Discussions with Member States have led to improvements.
Въпреки това, няколко мерки ще трябва отново да бъдат преразгледани след приемането на всички съответни национални нормативни актове и планове. 
However, several measures will still have to be redefined once all of the corresponding pieces of national legislation and planning are adopted.
Това ще забави изпълнението на някои мерки и ще увеличи административната тежест на програмите (вж. точки 100—102). 
This will thus delay the implementation of certain measures and add to the administrative burden of the programmes (see paragraphs 100 to 102).
Препоръка 3 Комисията следва да: а) изисква от държавите членки да определят съответните уязвими на нитрати зони. 
Recommendation 3 The Commission should: (a) require that the Member States designate appropriate nitrate vulnerable zones.
При това държавите членки следва да вземат под внимание информацията относно замърсителния натиск от земеделски хранителни вещества в плановете за управление на речните басейни по Рамковата директива за водите. 
In doing so, Member States should take into account information on agricultural nutrients pollution pressures gathered in river basin management plans of the water framework directive.
От своя страна държавите членки следва да: б) определят подходящи ограничения за използването на фосфор в селското стопанство, когато това излага на риск доброто състояние на водите; в) установят правилата в програмите си за действие по отношение на нитратите въз основа на последните научни доказателства; г) установят задължителни действия, които надхвърлят съществуващите изисквания за стопанствата – замърсители във водосборни басейни, които се оттичат в еутрофни води; д) прилагат агроекологични схеми с най-голям принос за намаляване на замърсяването на водите с хранителни вещества и да насочат тези схеми и мерките за залесяване към районите, където тяхното въздействие върху намаляването на количествата хранителни вещества е най-високо. 
Member States should: (b) set appropriate limits for the use of phosphorus in agriculture where it puts at risk the good water status; (c) establish their nitrates action programme rules based on the most recent scientific evidence; (d) establish compulsory actions which go beyond the existing requirements for polluting farms in catchment areas draining into eutrophic waters; (e) apply the most relevant agri-environmental schemes in relation to reducing nutrient pollution of water and target these schemes and afforestation measures at the areas where their impact on nutrient load reduction is highest.
Заключения и препоръки 50 Трудно е да се оценят допълнителните ползи от макрорегионалната Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море за намаляването на количествата хранителни вещества 126 Структурата за управление на EUSBSR е сложна и прибавя нови нива към съществуващите регионални институции за управление. 
Conclusions and recommendations 50 The macro‐regional EU strategy for the Baltic Sea region added value on the reduction of nutrients is difficult to asses 126 The EUSBSR’s governance structure is complex and adds new layers to the existing regional governance institutions.
Въздействието на EUSBSR върху действията на държавите членки за намаляване на освобождаваните в Балтийско море количества хранителни вещества е трудно да се оцени (вж. точка 105). 
The EUSBSR’s impact on Member States’ actions to reduce nutrient inputs into the Baltic Sea is difficult to assess (see paragraph 105).
127 Водещи проекти, реализирани в сътрудничество между няколко държави от ЕС и такива извън ЕС, имат за цел развиването на добри практики, които да бъдат широко прилагани. 
127 Flagship projects carried out in cooperation between several EU and non-EU countries are aimed at developing best practices to be implemented broadly.
Понякога обаче техните резултати не надхвърлят вече наличното и въздействието им от практическа гледна точка е твърде малко (вж. точки 106 и 108). 
Sometimes, however, their results do not go beyond what was already available and their impact in practical terms has been rather low (see paragraphs 106 and 108).
128 Освен това очакваният резултат от съгласуването на приоритетите на съфинансираните от ЕС програми с подцелта „Чиста вода в Балтийско море“ е много скромен (вж. точки 109—112). 
128 In addition, the expected result of aligning the priorities of EU co-financed programmes with the ‘Clear water in the Baltic Sea’ sub-objective was very modest (see paragraphs 109 to 112).
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 27 януари 2016 г. 
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 January 2016.
Цел за намаляване на количествата азот за 2021 г. Цел за намаляване на количествата фосфор за 2021 г. Намаление в % — азот Намаление в%— фосфор тонове/година тонове/година тонове/година тонове/година Дания 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Естония 27 684 804 1 800 320 7 40 Финландия 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Германия 65 672 627 7 670 170 12 27 Латвия 61 164 829 1 670 220 3 27 Литва 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Полша 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Русия 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Швеция 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Освобождавани количества хранителни вещества в държавите от Helcom 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Освобождавани количества хранителни вещества от държави, които не са подписали Конвенцията1 21 421 1 979 Количества хранителни вещества в Балтийско море от държавите от Helcom 812 938 34 807 Хранителни вещества от други източници2 97 405 2 087 Общо за Балтийско море 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Трансгранични количества хранителни вещества, вливани от реки от Чешката република, Украйна и Беларус. 
Annexes 51 Nutrient input reduction targets Country Average nitrogen input 1997-2003 Average phosphorus input 1997-2003 2021 reduction target for N 2021 reduction target for P Reduction %N Reduction %P tonnes/year tonnes/year tonnes/year tonnes/year Denmark 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estonia 27 684 804 1 800 320 7 40 Finland 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Germany 65 672 627 7 670 170 12 27 Latvia 61 164 829 1 670 220 3 27 Lithuania 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Poland 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Russia 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Sweden 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Nutrient input originating in Helcom countries 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Nutrient input from non-signatory countries1 21 421 1 979 Nutrient load into Baltic Sea through Helcom countries 812 938 34 807 Nutrients from other sources2 97 405 2 087 Total Baltic Sea 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Transboundary riverine nutrient inputs from the Czech Republic, Ukraine and Belarus.
2 Количества от корабоплаването и замърсяването на въздуха, произхождащи от всички държави от ЕС, които не са включени във водосборния басейн на Балтийско море. 
2 Inputs from shipping and atmospheric pollution originated in all EU countries not included in the Baltic Sea catchment area.
Източник: ЕСП въз основа на данни от „Обобщен доклад относно разработването на преразгледани максимално допустими освобождавани количества (MAI) и актуализирани цели на Плана за действие за Балтийско море за намаляване на количествата вещества, определени за държавите“ („Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs (MAI) and updated Country Allocated Reduction Targets (CART) of the Baltic Sea Action Plan“), среща на министрите от Helcom от 2013 г. 
Source: ECA, based on data from the ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs (MAI) and updated country allocated reduction targets (CART) of the Baltic Sea action plan’, Helcom ministerial meeting, 2013.
Приложения 52 Тенденция при освобождаваните количества азот и фосфор в Балтийско море по държави Освободени количества за 2012 г., в т.ч.несигурност (тестови стойности) (тонове/година) Германия Дания Естония Финландия Литва Латвия Полша Русия Швеция Освободени количества за 1997—2003 г. 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 N 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 Германия Дания Естония Финландия Литва Латвия Полша Русия Швеция Освободени количества за 1997—2003 г. 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 P Освободени количества за 2012 г., в т.ч.несигурност (тестови стойности) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Източник: Предварителна оценка на проследяването на напредъка към постигането на разпределените по държави цели за намаляване на хранителните вещества (CART), приети с Декларацията на срещата на министрите от Helcom от 2013 г. в Копенхаген. 
Annexes 52 Trends in nitrogen and phosphorus inputs into the Baltic Sea by country (tonnes/year) DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 N Inputs 2012 including uncertainty (test value) 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 P Inputs 2012 including uncertainty (test value) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration.
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M., 2015 г. Оценка за изпълнението на целите за намаляване на хранителните вещества на Схемата за намаляване на хранителните вещества на Helcom. Онлайн. http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/ key-message Приложение II 
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom nutrient reduction scheme, 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message). Annex II
Приложения 53 Постигане на таваните за освобождаване по подбасейни (тонове/година) Ботниче-ски залив Ботническо море Същинско Балтийско море Фински залив Рижски залив Датски проливи Категат Общо Таван на освобождаваните количества азот, като се вземе предвид целта на Helcom за намаляване на количествата 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Освобождавани количества за 2012 г., в т.ч. несигурност (тестови стойности) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Допълнително намаление Липсващо намаление за изпълнение на целите на Helcom за 2021 г. Таван на освобождаваните количества фосфор, като се вземе предвид целта на Helcom за намаляване на количествата 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Освобождавани количества за 2012 г., в т.ч. несигурност (тестови стойности) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Допълнително намаление Липсващо намаление за изпълнение на целите на Helcom за 2021 г. 
Annexes 53 Achievement of input ceilings by sub‐basin (tonnes/year) Bothnian Bay Bothnian Sea Baltic Proper Gulf of Finland Gulf of Riga Danish Straits Kattegat Total Nitrogen input ceiling taking into account the Helcom reduction target 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom targets Phosphorus input ceiling taking into account the Helcom reduction target 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom target Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration.
Източник: Предварителна оценка на проследяването на напредъка към постигането на разпределените по държави цели за намаляване на хранителните вещества (CART), приети с Декларацията на срещата на министрите от Helcom от 2013 г. в Копенхаген. Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M., 2015 г. 
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom Nutrient reduction scheme' 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message).
Приложения 54 Концентрация на хранителни вещества в изтичащия поток от пречиствателните станции за отпадъчни води в основните градове на държавите — членки на ЕС, около Балтийско море (2013 г.) Рига N: 11,16 (mg/l) P: 0,88 (mg/l) Огре N: 33,89 (mg/l) P: 5,91 (mg/l) Копенхаген N: 5,43 (mg/l) P: 1,81 (mg/l) Турку N: 14,18 (mg/l) P: 0,15 (mg/l) Еспоо N: 16,38 (mg/l) P: 0,31 (mg/l) Хелзинки N: 3,69 (mg/l) P: 0,22 (mg/l) Упсала N: 10,52 (mg/l) P: 0,13 (mg/l) Стокхолм N: 9,47 (mg/l) P: 0,14 (mg/l) Талин N: 7,52 (mg/l) P: 0,45 (mg/l) Юрмала N: 8,67 (mg/l) P: 0,27 (mg/l) Клайпеда N: 9,99 (mg/l) P: 0,33 (mg/l) Йелгава N: 6,35 (mg/l) P: 0,37 (mg/l) Малмьо N: 9,30 (mg/l) P: 0,27 (mg/l) Гдиня N: 8,40 (mg/l) P: 0,64 (mg/l) Каунас N: 8,50 (mg/l) P: 0,34 (mg/l) Кил N: 5,79 (mg/l) P: 0,11 (mg/l) Вилнюс N: 9,52 (mg/l) P: 0,66 (mg/l) Гданск N: 8,30 (mg/l) P: 0,38 (mg/l) Любек N: 7,38 (mg/l) P: 0,18 (mg/l) Росток N: 11,62 (mg/l) P: 0,18 (mg/l) Шчечин N: 6,64 (mg/l) P: 0,43 (mg/l) Познан N: 7,92 (mg/l) P: 0,45 (mg/l) Варшава N: 8,52 (mg/l) P: 0,52 (mg/l) Вроцлав N: 9,50 (mg/l) P: 0,50 (mg/l) Лодз N: 9,72 (mg/l) P: 0,78 (mg/l) Даугавпилс N: 5,55 (mg/l) P: 0,61 (mg/l) Източник: ЕСП въз основа на данни от края на 2013 г., предоставени от държавите членки. 
Annexes 54 Nutrient concentration in the effluent of waste water treatment plants in the main cities of EU Member States around the Baltic Sea (2013) Riga N: 11.16 (mg/l) P: 0.88 (mg/l) Ogre N: 33.89 (mg/l) P: 5.91 (mg/l) Copenhagen N: 543 (mg/l) P: 1.81 (mg/l) Turku N: 14.18 (mg/l) P: 0.15 (mg/l) Espoo N: 16.38 (mg/l) P: 0.31 (mg/l) Helsinki N: 3.69 (mg/l) P: 0.22 (mg/l) Uppsala N: 10.52 (mg/l) P: 0.13 (mg/l) Stockholm N: 9.47 (mg/l) P: 0.14 (mg/l) Tallinn N: 7.52 (mg/l) P: 0.45 (mg/l) Jūrmala N: 8.67 (mg/l) P: 0.27 (mg/l) Klaipėda N: 9.99 (mg/l) P: 0.33 (mg/l) Jelgava N: 6.35 (mg/l) P: 0.37 (mg/l) Malmö N: 9.30 (mg/l) P: 0.27 (mg/l) Gdynia N: 8.40 (mg/l) P: 0.64 (mg/l) Kaunas N: 8.50 (mg/l) P: 0.34 (mg/l) Kiel N: 5.79 (mg/l) P: 0.11 (mg/l) Vilnius N: 9.52 (mg/l) P: 0.66 (mg/l) Gdańsk N: 8.30 (mg/l) P: 0.38 (mg/l) Lübeck N: 7.38 (mg/l) P: 0.18 (mg/l) Rostock N: 11.62 (mg/l) P: 0.18 (mg/l) Szczecin N: 6.64 (mg/l) P: 0.43 (mg/l) Poznań N: 7.92 (mg/l) P: 0.45 (mg/l) Warsaw N: 8.52 (mg/l) P: 0.52 (mg/l) Wrocław N: 9.50 (mg/l) P: 0.50 (mg/l) Łódź N: 9.72 (mg/l) P: 0.78 (mg/l) Daugavpils N: 5.55 (mg/l) P: 0.61 (mg/l) Source: ECA, based on data from the end of 2013 provided by Member States.
Стойностите за Копенхаген и Стокхолм са получени от средните стойности на две пречиствателни станции за отпадъчни води във всеки един от градовете. 
The values for Copenhagen and Stockholm are derived from the averages of two waste water treatment plants in each of these cities.
Приложения 55 Водещи и други проекти от значение за изпълнението на EUSBSR (в млн. евро) Водещи проекти на EUSBSR, свързани с еутрофикацията Приоритетна област AGRI Източник и размер на финансирането BALTIC MANURE (“Балтийски тор”) Този проект има за цел да развие експертни познания и опит във връзка с новаторски решения за управление на оборския тор, например производството на енергия от възобновяеми източници и органични торове. 
Annexes 55 Flagship and other projects significant for the implementation of the EUSBSR (million euro) EUSBSR flagship projects dealing with eutrophication Priority area AGRI Source and amount of financing Baltic Manure This project aims to develop expertise in relation to innovative manure management solutions, such as the production of renewable energy and organic fertilisers.
ОП „Регион на Балтийско море (РБМ)“ Общо: 3,7 ЕФРР: 2,8 Рециклиране на фосфора Този проект има за цел извличане на фосфора от основните източници в региона на Балтийско море, като например оборски тор, утайки от отпадъчни води и трупове, и производство на рециклирани торове. 
Baltic Sea region (BSR) OP Total: 3.7 ERDF: 2.8 Recycling phosphorus This project aims to recover phosphorus from the main sources in the Baltic Sea region, such as manure, sewage sludge and carcasses and to produce recycled fertilisers.