natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В светлината на доклада за застаряването за 2015 г. от пенсионните реформи се очаква да доведат до общо намаляване на публичните разходи за пенсии с 1,9 процентни пункта — по-добър резултат от заложената в програмата цел. 
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target.
Въпреки това се предвижда те да останат на много високото равнище от 14,3 % от БВП през 2060 г. 
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060.
Възстановяване на финансовата стабилност 117. 
Restoring financial stability 117.
До каква степен реформите във финансовия сектор са успешни зависи и от външни за програмите фактори. 
The extent to which financial sector reforms are successful depends also on factors external to the programmes.
При все това въз основа на набор от показатели е възможно да се направи оценка на общите процеси в банковия сектор по време на програмите и по този начин да се установи доколко са били постигнати техните широкообхватни цели. 
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved.
Ключовите аспекти, които трябва да се разгледат в този анализ, са платежоспособността, кредитният риск и качеството на активите, ликвидността и рентабилността. Тези показатели са от централно значение и в условията на програмите и плановете за преструктуриране на банките, одобрени от Комисията. 
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission.
Платежоспособност 118. 
Solvency 118.
До голяма степен благодарение на същественото финансиране по програмите (31,9 млрд. евро) и преструктурирането на сектора капиталовата адекватност на гръцките банки се е подобрила значително в съответствие с международните тенденции след настъпването на световната криза. 
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis.
Така общата капиталова адекватност (базовият собствен капитал от първи ред) се е повишила до 17 % в края на 76 2016 г., т.е. над средното за ЕС от 14,2 % и предкризисните равнища (вж. приложение Х). 
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X).
Въпреки това големият размер на данъчните искове срещу гръцката държава и необслужваните кредити продължават да пораждат опасения за платежоспособността на банките. 
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency.
Кредитен риск и качество на активите 119. 
Credit risk and asset quality 119.
През времетраенето на програмата кредитният рейтинг на четирите най-големи гръцки банки е спаднал значително, като е достигнал до положение „неизпълнение на задълженията“ през 2015 г.62 Въпреки приключването на третата рекапитализация, която е укрепила капиталовата адекватност на банките, през 2016 г. рейтингите на всички банки са останали в диапазона на категорията „неинвестиционен рейтинг“63. 
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562. Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016.
По отношение на качеството на активите гръцките банки са навлезли в световната криза през 2008 г. с непогасени необслужвани кредити в размер общо на 5,5 % от общия кредитен портфейл (7 % през 2009 г.), т.е. значително над средното за еврозоната. 
With regard to asset quality, Greek banks entered the global crisis in 2008 with outstanding NPLs totalling 5.5 % of the total loan portfolio (7 % in 2009), i.e. significantly higher than the euro area average.
През 2016 г. въз основа на по-широка дефиниция необслужваната експозиция е достигнала най-високите нива в ЕС (45,9 %) и е девет пъти по-висока от средната в ЕС (5,1 %, вж. приложение Х). 
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X).
Ликвидност 121. 
Liquidity 121.
Още в първата програма от гръцките банки е поискано да намалят зависимостта си от заемите, отпускани от централната банка (т.е. Евросистемата), тъй като вече са изпаднали в неблагоприятно положение по отношение на ликвидността. 
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained.
контекст първата програма не е успяла да намали зависимостта от заемите от централната банка, докато при втората и третата това е постигнато. 
In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did.
Независимо от това през 2016 г. гръцките банки са все така изправени пред трудни условия за осигуряване на ликвидност, като зависимостта им от заеми от централната банка се е запазила доста над нивото от 2009 г. (вж. таблица 5), макар и по-ниско от върховото ниво в средата на 2015 г. 
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros).
Що се отнася до стандартните източници на ликвидност, през 2016 г. няма данни за трайно връщане на депозитите (почти наполовина в сравнение с 2009 г. от 238 млрд. евро на 121 млрд. евро) и гръцките банки все още са имали ограничен достъп до други източници на финансиране. 
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources.
56,0 2015 г. 107,6 2016 г. 66,6 Депозити на частния сектор 237,5 209,6 174,2 161,5 163,3 160,3 123,4 121,4 Източник: Централна банка на Гърция. 
Table 5 - Greek banks’ funding profile (in billion euros) 69 Central bank borrowing 2009 49.7 2010 97.7 2011 128.7 2012 121.2 2013 73.0 2014 56.0 2015 107.6 2016 66.6 Private-sector deposits 237.5 209.6 174.2 161.5 163.3 160.3 123.4 121.4 Source: Bank of Greece.
Рентабилност 122. 
Profitability 122.
С прилаганите политики по програмите е направен опит за подобряване на рентабилността на банките чрез радикална консолидация и преструктуриране. 
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring.
Чрез значително съкращаване на персонала и клоновете местните банки съществено са подобрили съотношението на разходите и приходите (51,9 % в сравнение със средното за ЕС от 65,7 % за 2016 г.) и оперативните разходи. 
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses.
Въпреки това на консолидирана основа те са продължили да трупат загуби през по-голямата част от гореспоменатия период и резултатите им по отношение на редица показатели за рентабилност все още са били сред най-лошите в ЕС (вж. приложение Х). 
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X).
Като цяло програмите не са успели да предотвратят драстично влошаване на балансите на гръцките банки най-вече поради неблагоприятни макроикономически 79 и политически обстоятелства. 
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments.
Посредническата роля на банките е нарушена и каналите за финансиране на реалната икономика са били едновременно ограничени64 и скъпи. 
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly.
Съживяване на растежа 124. 
Reviving growth 124.
След присъединяването си към еврозоната през 2001 г. Гърция преживява период на много висок икономически растеж, но в същото време претърпява значителни загуби по отношение на конкурентоспособността. 
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time.
Поради това коригирането на структурните дисбаланси и премахването на пречките пред конкурентоспособността са една от целите на програмите, като стремежът е да се възстанови устойчивият растеж в дългосрочен план и по този начин да се улесни фискалната корекция. 
Correcting structural imbalances and barriers to competitiveness was therefore one of the programmes’ objectives, the aim being to restore sustainable growth in the long term and thus facilitate fiscal adjustment.
Тази цел не е била постигната, тъй като Гърция се е изправила пред продължителна и изключително дълбока рецесия със сериозни последици за пазара на труда. 
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market.
Постиганите ключови макроикономически показатели неизменно са по-лоши от допусканите по програмите (вж. приложение ХІ). 
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI).
Икономически растеж и неговият контекст 125. 
Economic growth and its context 125.
Гръцката икономика не се e върнала към растеж толкова бързо, колкото други държави – членки на еврозоната, включително такива, възползвали се от програми за финансова подкрепа (напр. Ирландия и Португалия). 
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal).
Някои слабости в разработването и осъществяването на програмите (вж. част II) не са затруднили възстановяването, но макроикономическата ситуация се е дължала и на редица външни фактори и дълбочината на дисбалансите, натрупани преди кризата. 
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis.
Програмите не са успели да постигнат целите си за растеж, но въпреки това не се знае какъв би бил макроикономическият сценарий без тях. 
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes.
Гръцката икономика последователно е отбелязвала по-ниски резултати в сравнение с целите за растеж, на които са се основавали макроикономическите прогнози. 
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based.
Между 2009 и 2016 г. гръцката икономика се е свила с над една четвърт. 64 Сумата на непогасените кредити в частния сектор е спаднала с 21,9 % от 2009 до 2016 г. 
Between 2009 and 2016, 64 Outstanding loan amounts in the private sector fell by 21.9 % between 2009 and 2016.
Въпреки това действителният отрицателен поток на банковото финансиране е много по-голям в резултат на високия и нарастващ дял на необслужваните кредити. 
However, the actual negative flow of bank financing was much higher owing to the high and growing proportion of NPLs.
Действителният растеж на БВП през 2011 и 2012 г. е по-нисък от първоначалната прогноза на програмата (май 2010 г.) съответно с 6,5 и 8,4 п.п. (вж. фигура 12). 
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12).
Въпреки че в предвижданията се е прогнозирало връщане към положителен ръст през 2012 г., това в действителност е станало през 2014 г., и то само за период от една година. 
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year.
Гръцката икономика е отбелязала по-ниски резултати и в сравнение с предвижданията от март 2012 и април 2014 г., въпреки че несъответствията са били значително по-малки. 
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller.
Фигура 12 — Ръст на БВП в Гърция и еврозоната (%) 80 4,0 2,0 0,0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 2,1 -2,0 -4,0 -4,3 -5.5 -2,6 Гърция Първа програма EAP Втора програма EAP Еврозона 2,1 0,4 -3,2 -7,3 -9,1 1,1 -0,2 0,0 -10,0 2009 г. 2010 г. 2011 г. 
Figure 12 - GDP growth in Greece and the Euro area (%) 71 4.0 2.0 0.0 -2.0 -4.0 -6.0 -8.0 -10.0 2.1 2.1 0.4 -3.2 -2.0 -4.0 -4.3 -5.5 -2.6 Greece 1st EAP projection 2nd EAP projection Euro area 1.1 -0.2 0.0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 -7.3 -9.1 Source: EAPs, Eurostat.
През времетраенето на програмата (до 2015 г.) Гърция последователно постига положителен растеж на износа, въпреки че следва да се припомни, че той е предшестван от значителното му свиване през 2009 г. 
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009.
В сравнение с предвижданията на програмата износът като цяло отбелязва по-ниски резултати, но отклонението е по-малко, отколкото при предвижданията за БВП. 
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast.
През 2013 г. износът е на нивата от 2008 г., като в същото време вносът е спаднал с 30 % през същия период, което е позволило на Гърция да постигне външно ребалансиране. 
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing.
Възстановяването на износа към 2010 г. обаче не може напълно да се отдава на реформите по програмите. 
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms.
Някои основни сектори, като туризма, са се възползвали от вътрешното обезценяване. 
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal
Въпреки това секторният анализ показва, че гръцкият износ също е бил повлиян от сектори, които не са засегнати от цените и заплатите в страната65 (напр. нефтените продукти и морския транспорт), и чиито резултати отразяват по-скоро тенденциите на световните пазари, а не подобрение по отношение на конкурентоспособността в страната (вж. приложение XI). 
devaluation. However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI).
Цени и безработица 129. 
Prices and unemployment 129.
В първоначалните прогнози (май 2010 г.) инфлацията за 2010—2011 г. (дължаща се и на въздействието на данъчните мерки) е подценена значително и не е предвидена дефлацията в периода 2013—2014 г. (вж. приложение ХІ). 
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI).
Поради това повишаването на цените по време на първата програма е забавило процеса на вътрешно обезценяване, което е попречило на Гърция да подобри своята външна конкурентоспособност. 
Consequently, rising prices during the first programme slowed down the internal devaluation process which prevented Greece from improving its external competitiveness.
Несъответствията между действителната и прогнозираната ценова динамика са се запазили и по-късно през програмата, но са станали по-незначителни. 
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller.
В съответствие с по-дълбокия от очаквания икономически спад резултатите на пазара на труда са значително по-лоши в сравнение с първоначалните допускания на програмата (вж. фигура 13). 
In line with the deeper-than-expected economic downturn, the labour market significantly underperformed when compared with the initial programme assumptions (see Figure 13).
Безработицата е достигнала върхови стойности от 27,5 % през 2013 г., въпреки че първоначалните прогнози са били за максимални равнища от 15,2 % през 2012 г. 
Unemployment peaked at 27.5 % in 2013, even though it was initially projected to peak at 15.2 % in 2012.
Равнището на безработица при лицата до 25 годишна възраст е достигнала върхова стойност от почти 60 % през 2013 г., но е спаднала значително до под 50 % през следващите две години (вж. приложение ХІ). 
The unemployment rate for the under-25s peaked at almost 60 % in 2013, but fell significantly to under 50 % in the following two years (see Annex XI).
65 81 Със същественото изключение на туризма, който се е възползвал от вътрешното обезценяване. 
72 65 With the notable exception of tourism, which benefited from internal devaluation.
Фигура 13 — Равнище на безработицата спрямо прогнозите на програмата (%) Източник: Евростат и гръцки програми за икономически реформи. 
Figure 13 - Unemployment level v. programme forecast (%) Source: Eurostat and Greek Economic Adjustment Programmes.
ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ Управление на програмите за икономически реформи в Гърция 131. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece 131.
Първата гръцка Програма за икономически реформи е разработена в ситуация на крайна неотложност, а управлението на всичките три програми е повлияно от политическа и икономическа несигурност. 
The first Greek Economic Adjustment Programme was designed in a situation of extreme urgency and the management of all three programmes was impacted by political and economic uncertainties.
Комисията е само един от участващите в процеса партньори. Този процес е бил ограничен от политическите насоки на Еврогрупата, като за одобрението на програмите се е изисквало споразумение между гръцките органи и всички институции, представляващи кредиторите (МВФ, Комисията, ЕЦБ, и ЕМС по третата програма, вж. 
The Commission was just one of several partners involved in the process as it was bound by the political guidance of the Eurogroup, and approval of the programmes required agreement between the Greek authorities and all Institutions representing lenders (the IMF, the Commission, the ECB, and the ESM under the third programme; see Introduction, paragraphs 22 to 23 and 31 to 32).
Комисията е определила процедури за управление на програмата почти една година след началото на първата гръцка програма. 
The Commission established programme management procedures almost one year after the launch of the first Greek programme.
Процедурите са предвиждали вътрешни механизми за обмена на информация и потока на одобрение в Комисията и Съвета и с партньорите по програмите, но не са предоставяли насоки относно действителната структура на програмите, например по отношение на обхвата и степента на детайлност на условията (вж. точки 24 и 25). 
The procedures stipulated internal arrangements for information and approval flows at the Commission and Council and with programme partners, but provided no guidelines on the actual design of the programmes, for example in terms of the scope and level of detail of conditions (see paragraphs 24 to 25).
В началните етапи на програмния процес някои от условията са неясни и не са определяни конкретни действия. 
In the early stages of the programming process, some conditions were vague and did not specify any concrete actions.
Условията се характеризират с по-голяма яснота по време на втората програма, когато се увеличава техният брой и степента на детайлност. 
Conditions became clearer in the second programme, when their number and level of detail increased.
Само в третата програма Комисията е записала важни условия като „ключови непосредствени резултати“ от програмата, докато в първите две програми относителната тежест на мерките не е била указана (вж. точки 26—28). 
Only in the third programme did the Commission mark important conditions as “key deliverables”, while in the first two 73 30 25 20 15 10 5 0 27.5 24.9 12.7 9.6 Actual unemployment rate 1st EAP projection 2nd EAP projection 17.9 26.5 24.5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 74 programmes the relative importance of the measures was not indicated (see paragraphs 26 to 28).
83 Препоръка 1 Комисията следва да подобри общите процедури за разработване на програмите за подкрепа, по-специално като очертае обхвата на аналитичната работа, необходима за обосноваване на съдържанието на условията и, където е възможно, като посочи инструментите, които могат да бъдат използвани в съответните ситуации. 
Recommendation 1 The Commission should improve the general procedures for designing support programmes, in particular by outlining the scope of the analytical work needed to justify the content of the conditions and where possible by indicating the tools which could be drawn upon in relevant situations.
За евентуални бъдещи програми подобни насоки следва да улеснят Комисията да организира своята работа в ситуация на крайна спешност в началния етап на програмата. 
In the case of future programmes, such guidance should make it easier for the Commission to organise its work in a situation of extreme urgency at the programme inception stage.
Препоръка 2 Комисията следва по-ефективно да приоритизира условията и да конкретизира мерките, които са спешно необходими, за да се преодолеят дисбалансите, които са от решаващо значение за постигането на целите на програмите. 
Target date: end-2018 Recommendation 2 The Commission should prioritise conditions more effectively and specify the measures that are needed urgently in order to address the imbalances that are crucial for achieving the programmes’ objectives.
Целева дата: незабавно, ако е приложимо. 134. 
Target date: immediately, if applicable 134.
Въпреки усилията на Комисията условията на програмата не са били поставени в контекста на по-широкообхватна стратегия за растеж за Гърция, която би могла да действа и след приключването на програмите. 
Despite the Commission’s efforts, programme conditions were not placed in the context of a broader growth strategy for Greece which could have lasted beyond the programmes.
В началните етапи непосредственият фокус на програмите е възстановяването на фискалната устойчивост, но необходимостта от подобна стратегия се е потвърдила с течение на времето. 
In the early stages the programmes’ immediate focus was on restoring fiscal sustainability, but the need for such a strategy became clearer over time.
Сметната палата установи слабости в координацията между политиките при разработването на програмата и случаите, в които програмните мерки не са изчерпателно определени по своя обхват. 
We found weaknesses in cross-policy coordination in programme design and cases where programme measures were not comprehensive in scope.
И двете неща са се отразили на ефективността на структурните реформи, 
Both impacted the effectiveness of structural reforms, in particular those that aimed to make the Greek economy more competitive (see paragraphs 29 to 30).