natgillin/translations-raw huggingface dataset:
202 Програмните условия успешно са задействали реформи, и повечето от тях са продължили след края на програмата, като по време на одита бяха констатирани редки обрати. 
202 The programme conditions successfully prompted reforms, and these mostly continued after the end of the programme, with reversals being rare as of the time of the audit.
Постигнати са осезаеми подобрения в случаите когато програмите са били насочени към реформи в някои конкретни области. 
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas.
В някои области програмите са спомогнали за насърчаване на нови реформи, докато в други те са дали стимул за ускоряване на изпълнението на съществуващите национални планове. 
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans.
Въпреки това, изпълнението на редица условия не е успяло да постигне ефектите, които са били предвидени и заради които условията са били включени в програмата (вж. точки 159—164). 
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164).
Заключения и препоръки 78 Макроикономически резултати 203 Освен че са имали за цел консолидирането на бюджетните сметки и стабилизирането на финансовия сектор, програмите са били насочени и към възстановяване на външния баланс чрез увеличаване на икономическата конкурентоспособност. 
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness.
В четири от петте одитирани страни промените в текущия баланс са станали по-бързо от предвиденото. 
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected.
Това се обяснява главно с неочакваното подобрение на баланса на приходите и, в по-малка степен, със също така неочакваното подобрение на търговския баланс. 
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance.
Вносът е бил по-нисък от очакваното, което се дължи главно на спад в БВП. 
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP.
Когато износът също е намалял спрямо очакваното, обикновено причината е била във външни фактори (предимно на спад в БВП на търговските партньори) (вж. точки 165—172). 
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172).
204 Вътрешната девалвация е ключов елемент на макроикономическата стратегия в три държави, в които е бил разработен набор от политики за възстановяване на международната конкурентоспособност чрез съсредоточаване основно върху намаляването на разходите за труд. 
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs.
На практика, корекциите във възнагражденията са се прилагали към новоназначаваните лица по време на рецесията, а заплатите на заварените работещи почти не са намалени (вж. точки 173 и 174). 
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174).
Препоръка 9 Комисията следва да се информира още по-добре за това как държавите са извършили корекциите си, така че да се обърне по-голямо внимание на поуките, извлечени от програмите. 
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes.
Допълнително могат да бъдат проучени следните въпроси: а) отражение на мерките за възстановяване на конкурентоспособността, като например вътрешната девалвация; б) социално въздействие и споделяне на тежестта на програмата за корекции; както и в) определяне на последователността на корективните мерки. 
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав IV с ръководител Milan Martin CVIKL — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 11 ноември 2015 г. 
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015.
За Сметната палата Vitor Manuel da SILVA CALDEIRA Председател 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President
Приложения 79 Причини, налагащи искането на помощ Всяка от кризисните ситуации е била класифицирана според категориите, използвани в академичната литература1. 
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1.
Държава Тип криза Причини, налагащи искането на помощ Унгария Криза на платежния баланс Рухването на компанията Lehman Brothers предизвика низходяща динамика в нагласите на инвеститорите в началото на октомври 2008 г. 
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008.
Това доведе до разпродаване на държавни ценни книжа, неуспешен аукцион на облигации и рязко обезценяване на валутата. 
This led to a sell-off of government securities, a failed bond auction and sharp currency depreciation.
Унгария поиска финансова помощ поради опасения, че увеличаващата се паника би нарушила пазарните механизми до такава степен, че да настъпи внезапен срив в капацитета на Унгария за външно финансиране. 
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur.
Източник: Първоначални програмни документи на Комисията (2008 г.), последваща оценка на МВФ в Унгария (2011 г.). 
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011).
Латвия Криза на платежния баланс Банкова криза През трите месеца преди подаването на искането за помощ, депозитите са били намалели с 10 %. 
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %.
Това започна с масово изтегляне от Parex Bank, която имаше сериозни проблеми с ликвидността, след като загуби над една четвърт от своите депозити. 
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits.
В същия период официалните резерви намаляха с почти 20 %, тъй като централната банка продаде чуждестранна валута, за да подкрепи валутния курс. 
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg.
През ноември правителството реши да се намеси и национализира Parex Bank. 
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank.
През декември правителството наложи ограничения на тегленето на депозити от Parex. 
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex.
Според министър-председателя, Латвия се нуждаела от финансова помощ поради три причини: за управление на Parex Bank, за финансиране на бюджетния дефицит, и за стабилизиране на финансовия пазар. 
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market.
Нарастващата загриженост относно финансовата система и външния дълг на Латвия доведе до криза на платежния баланс и банкова криза. 
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises.
Източник: Latvia’s IMF Request (2009), Аslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011): ‚How Latvia Came Through The Financial Crisis’, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths and Bertrand Gruss (2013): ’Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis’, проект от заключителната конференция, който ще бъде представен през есента на 2013 г. на Brookings Panel on Economic Activity Румъния Криза на платежния баланс С настъпването на световната финансова криза през 2008 г., вътрешните финансови пазари и банковата система бяха подложени на силен натиск. 
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress.
Достъпът до външно финансиране беше ограничен, което доведе до рязко повишаване на лихвените проценти. 
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates.
Забавянето в капиталовите потоци доведе до значителна обезценка на обменния курс, в размер на над 15 %, влошаване на качеството нате и допълнително отслабване на счетоводните баланси на банките. 
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets.
Централната банка се намеси, за да стабилизира румънската лея. 
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu.
Кредитният рейтинг на Румъния беше понижен до степен под инвестиционния рейтинг, което увеличи както рисковата премия, така и разходите за набиране на заемни средства. 
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs.
Доходността по държавните ценни книжа достигна 9 %. 
Sovereign yields jumped to 9 %.
В контекста на силно нарасналото нежелание за поемане на риск, увеличения натиск върху обменния курс и все по-ограничения достъп до пазара на облигации за държавните заеми, румънските власти отправиха искане за финансова помощ през март 2009 г. 
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009.
Източник: IMF: Romania: Request for Stand-By Arrangement (2009), IMF Ex-post evaluation Romania (2012), European Commission: Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013).
Приложения 80 Държава Тип криза Причини, налагащи искането на помощ Ирландия Банкова криза От края на 2007 г. доверието на инвеститорите в ирландския сектор за недвижимо имущество се стопи заради опасения за свръхпредлагане и ценови балон. 
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble.
Това постави пред Ирландия два проблема — рязък спад в цикличните приходи, свързани със строителството, и внезапна поява на големи загуби в националната банкова система. 
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system.
През 2008—2010 г. Ирландия предприе важни мерки за укрепване на банковия си сектор. 
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector.
То инжектира в банковия сектор капитал в размер на повече от 20 % от БВП на страната. 
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector.
Националната агенция за управление на активите пое активи като земя и имоти за строителство от банките в затруднено положение. 
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets.
Задълженията на правителството към финансовия сектор обаче предизвикаха рекордно повишение на спредовете по държавните облигации и значително намалиха достъпа до пазара за страната. 
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State.
Източник: Ireland: Letter of Intent (2010), IMF: Ireland: Request for an Extended Arrangement (2010), European Commission (2011). 
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011).
Португалия Криза на държавния дълг Периодът преди искането за финансова помощ беше белязан от неблагоприятни тенденции в публичните финанси и влошаващите се икономически перспективи. 
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook.
Това доведе до влошаване на доверието и увеличаване на пазарния натиск върху португалския дълг, подсилени от силно отрицателните тенденции на пазарите на държавни облигации в еврозоната. 
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets.
Тъй като достъпът до пазара е бил затруднен, правителството все по-често е прибягвало до емисии на ценни книжа с все по-кратък матуритет и други видове финансиране (като например частни емисии ценни книжа, синдикирани емисии и значително краткосрочно финансиране от местни банки). 
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks).
В началото на май 2011 г., спредовете на 10-годишни португалски държавни облигации спрямо германски държавни облигации нараснаха до 650 базисни пункта. 
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points.
След като агенциите за кредитен рейтинг неколкократно понижиха рейтинга на португалските държавни облигации, Португалия загуби възможност да се рефинансира при лихвени ставки, съвместими с дългосрочната фискална устойчивост. 
Amidst consecutive downgrading of its sovereign bonds by credit rating agencies, Portugal became unable to refinance itself at rates compatible with long-term fiscal sustainability.
Източник: European Commission: The Economic Adjustment Programme for Portugal, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF: Portugal: Request for Arrangement Under the Extended Fund Facility (2011). 
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011).
1 Claessens и Kose (2013 г.); Laeven и Valencia (2012 г.); Kaminsky и Reinhart (1999 г.). 
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999).
Приложения 81 Механизми за отпускане на заеми за петте държави Подкрепа за платежния баланс Европейски механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС) Европейски инструмент за финансова стабилност (ЕИФС) Институционална форма Механизъм на ЕС Механизъм на ЕС Частно дружество, собственост на страните от еврозоната Структура на капитала Гаранции от бюджета на ЕС Гаранции от бюджета на ЕС Гаранции от страните от еврозоната Кредитен капацитет в евро 50 млрд. евро 60 млрд. евро 440 млрд. евро Инструменти Заеми, кредитни линии Заеми, кредитни линии Заеми, покупки на облигации на първичния и на вторичния пазар Срок Постоянен механизъм Временен механизъм Временен механизъм Главни органи за вземане на решения Съветът, взимащ решения с гласовете на квалифицирано мнозинство по предложение на Европейската комисия Съвет на директорите на ЕИФС (членовете на Еврогрупата) Правно основание за финансирането (член 143 от Договора за функционирането на ЕС) (член 122 от Договора за функционирането на ЕС) Междуправителствено решение Източник: ЕСП. 
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA.
В таблицата не са включени другите два механизма — Междуправителствени заеми за Гърция и Европейския механизъм за стабилност — които са били въведени, за да предоставят финансова помощ на държавите от еврозоната. Приложение ІІ 
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States.
Приложения 82 Методология на одита Установяване на одитните критерии 1. 
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1.
Сметната палата идентифицира добри управленски практики и критерии за оценка, извлечени от оценките на програмите на МВФ, последващите оценки на механизма на ЕС за подпомагане на платежния баланс на трети държави, предишни доклади на Сметната палата относно макрофинансовата помощ, насоки и други публикации от независими институти и мозъчни тръстове и академични изследвания. 
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research.
В таблица 1 са представени основните използвани източници. 
Table 1 provides the most important source documents.
Таблица 1 — Основни източници за определяне на одитните критерии МВФ и Независима служба за оценяване на МВФ IMF Conditionality guidelines: IMF Guidelines on Conditionality (2002); Principles Underlying the Guidelines on Conditionality (2006); 2011 Review of Conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-Supported Programs (2003) Evaluation report: The IMF and Recent Capital Account Crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Evaluation report: Structural Conditionality in IMF-Supported Programs (2007) Structural Conditionality in IMF-supported programs: Background documents (2007) Mauro, Paolo: Chipping away at Public Debt, IMF, 2011 Европейска комисия Насоки относно планирането, разработването и управлението на общата бюджетна подкрепа, 2007 г. Окончателен доклад: Мета оценка на операциите за макрофинансова помощ (2004—2008 г.) (2009 г.) 
Table 1 — Key sources of audit criteria IMF and Independent Evaluation Office of the IMF International Monetary Fund guidelines on conditionality (2002); Principles underlying the guidelines on conditionality (2006); 2011 review of conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-supported programs (2003) Evaluation report: The IMF and recent capital account crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Evaluation report: Structural conditionality in IMF-supported programs (2007) Structural conditionality in IMF-supported programs: background documents (2007) Mauro, P., Chipping away at public debt, IMF, 2011 European Commission Guidelines on the programming, design & management of general budget support (2007) Final report: Meta-evaluation of macro-financial assistance operations (2004-2008) (2009) Guidelines for the ex post evaluation of macro-financial assistance and balance of payments operations (2010) Evaluation of Directorate-General for Economic and Financial Affairs’ fiscal surveillance activities (2010) European Court of Auditors Special Report No 5/2001: Counterpart funds structural adjustment support earmarked for budget aid (seventh and eight EDFs) Special Report No 2/2005: EDF budget aid to ACP countries: the Commission’s management of the public finance reform aspects Special Report No 11/2010 : The Commission’s management of General Budget Support in ACP, Latin American and Asian countries Annex III
Приложения 83 2. 
Annexes 83 2.
С цел да идентифицира най-добрите практики в областта на управлението на публичния дълг, отношенията с инвеститорите и прозрачността при емитиране на дългови инструменти, Сметната палата заимства от работата и насоките, публикувани от следните организации: а) МВФ и Световната банка, в частност различните варианти на насоките за управление на публичния дълг (2001, 2003, 2007 и 2014 г.) и за използването на синдикиране (2010 и 2013 г.); б) Организация за икономическо сътрудничество и развитие, по-специално анализ по държави на процедурите за емитиране на държавен дълг (2009 г.); в) Банка за международни разплащания; както и г) частни асоциации като Международната асоциация на капиталовия пазар, Асоциацията за финансови пазари в Европа и Институтът по международни финанси. 
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance.
Анализ на структурните условия 3. 
Analysis of structural conditions 3.
Анализът на структурните условия е извършен въз основа на извадка (вж. таблица 2). 
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2).
Областите са избрани след оценка на тяхната относителна тежест за всяка програма. 
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme.