natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IV Сметната палата установи, че се предприемат амбициозни действия и че като цяло има напредък по отношение на постигането на целта. 
IV We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target.
При все това съществува сериозен риск целта от 20 % да не бъде постигната, ако не бъдат положени по-големи усилия за справяне с изменението на климата. 
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change.
Изпълнението на целта е довело до повече и по-добре насочено финансиране за действия по климата по линия на Европейския фонд за регионално развитие и на Кохезионния фонд. 
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund.
В рамките на Европейския социален фонд и в областта на селското стопанство, развитието на селските райони и рибарството обаче не е настъпила значителна промяна, що се отнася до действията по климата, и не всички потенциални възможности за финансиране на свързани с климата действия са проучени изцяло. 
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored.
VСпоред данните на Комисията частта от средствата, които са разпределени за действия по климата, е средно 17,6 % в периода 2014—2016 г. 
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016.
Като цяло Комисията счита, че за действия по климата са насочени 18,9 %, а това е по-малко от целевото ниво от 20 %. 
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective.
Кpатко изложение 08 VI Сметната палата изчисли, че за постигане на общата цел от 20 % до края на 2020 г. процентът на финансиране на борбата с изменението на климата ще трябва да се увеличи до средно 22 % през останалите години от настоящия програмен период, т.е. за периода 2017—2020 г. 
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020.
Съществуват сериозни рискове за постигането на тази цел в основните области на принос — селското стопанство, развитието на селските райони и научните изследвания. 
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research.
Ако се изчислява в съответствие с международно установени методологии за оценка на равнищата на финансиране на борбата с изменението на климата, оцененият принос на селското стопанство и развитието на селските райони би намалял с до около 33 млрд. евро. 
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros.
Що се отнася до научните изследвания, програма „Хоризонт 2020“ изостава по отношение на своята цел за отпускане на 35 % от средствата за действия по климата, като приносът и` понастоящем възлиза на 24 %. 
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %.
Комисията няма подробен план за действие, в който да посочи как възнамерява да навакса изоставането. 
The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up.
VII Подходът на Комисията за оценка на равнищата на финансиране за действия по климата се съсредоточава върху определяне на планираните разходи. 
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure.
Планираните разходи обаче няма непременно да се превърнат в действителни и този подход няма да предостави изчерпателна информация за постигнатите резултати. 
However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved.
В допълнение методът за проследяване не отразява изцяло финансовия ефект за действията по климата от разходите на ЕС, извършени посредством финансови инструменти, нито прави разграничение между средствата за мерки за смекчаване и за адаптиране. 
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures.
VIII Основни препоръки на Сметната палата са да се установят стабилна многогодишна консолидация и всеобхватна рамка за докладване, както и да се извърши оценка на нуждите, свързани с изменението на климата. 
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs.
Също така Сметната палата препоръчва да се коригират завишените прогнози, да се изготвят планове за действие за районите, които изостават, и да се наблюдават действителните разходи и резултати. 
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored.
На последно място, Сметната палата препоръчва да се проучат всички потенциални възможности, за да се гарантира последващ реален преход към действия по климата. 
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action.
Въведение 09 01 Изменението на климата е едно от най-големите предизвикателства, пред които са изправени Европейският съюз (ЕС) и правителствата в целия свят. 
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe.
Климатът на Земята се променя в резултат на по-високата концентрация в атмосферата на някои газове, наречени парникови газове. 
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere.
Тези газове действат като покривало, което улавя топлината и така затопля земната повърхност — т.нар. „парников ефект“1. 
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1.
Около 9 % от емисиите на парникови газове в световен мащаб през 2012 г. произхождат от ЕС. 
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU.
Две страни на действията по климата: смекчаване и адаптация към изменението на климата 02 Съществуват две допълващи се политики в отговор на изменението на климата — смекчаване и адаптация. 
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation.
Първият подход — смекчаването, цели да се преодолеят причините за изменението на климата чрез намаляване или ограничаване на емисиите на парникови газове, най-вече чрез намаляване на енергопотреблението, подобряване на енергийната ефективност и увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници. 
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy.
Този подход включва и усилия за защита и усъвършенстване на средствата за задържане на парникови газове2, както и подобряване на горските и селскостопанските практики за улавяне и задържане на въглерода в почвите и горите. 
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests.
03 Значението на действията за смекчаване на последиците е показано във фигура 1 по-долу. 
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below.
Тя показва прогнозните изменения на температурата на земната повърхност през 21-ви век спрямо средните температури от края на XX век при запазване на обичайната практика по отношение на въглеродните емисии3. 
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3.
04 Вторият подход за справяне с последиците от изменението на климата — адаптацията, цели да се предвидят неблагоприятните, а където съществуват, и положителните последици от изменението на климата, които ще настъпят, и да се предприемат подходящи действия за предотвратяване или свеждане до минимум на потенциалното отрицателно въздействие. 
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage.
Въпреки прилагането на действията за смекчаване температурата на Земята ще продължи да се увеличава най-малко до 2040 г., независимо от приложения сценарий по отношение на емисиите на парникови газове4. 
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4.
Това означава, че мерките за адаптиране ще бъдат необходими дори при най-благоприятния сценарий. 
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario.
Междуправителствен комитет по изменение на климата (IPCC), [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], „Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change“, Женева, Швейцария, 2014 г., стр. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p.
151. 
151.
2 Задържането е процесът на улавяне и съхранение на парникови газове в дългосрочен план. 
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term.
3 При базовия сценарий „запазване на обичайната практика“ се предполага, че тенденциите на развитие в бъдеще ще са същите като в миналото и няма да настъпят промени в политиките. 
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place.
Вж. http:// www.ipcc.ch/ipccreports/tar/ wg3/index.php?idp=286. 
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013.
Въведение 10 Прогнозни изменения на температурата на земната повърхност в ЕС за периода 2071—2100 г. Фигура 1 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Фигурата показва прогнозните изменения на средната годишна температура за 2071—2100 г. в сравнение с 1971—2000 г. (при запазване на обичайната практика по отношение на въглеродните емисии). 
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions).
Прогнозните изменения се основават на средната стойност на комбинация от различни модели, като се използва сценарий с високи емисии, изготвен от Междуправителствения комитет по изменението на климата. 
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change.
Източник: Европейска агенция за околната среда. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Въведение 11 05 Мерките за адаптиране са зависими от последиците от изменението на климата. 
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change.
Те включват, например, наводнения, покачване на морското равнище, суша и опустиняване, както и загуба на биологично разнообразие (вж. фигура 2). 
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2).
Въведение 12 06 Международното споразумение относно изменението на климата, прието в Париж в края на 2015 г., е първото обвързващо всеобщо споразумение за борба срещу изменението на климата5. 
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5.
С него се създава рамка за прозрачност за проследяване на напредъка на отделните страни при постигането на индивидуалните им цели за намаляване на емисиите на парникови газове6. 
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6.
07 Още преди Парижкото споразумение да бъде прието ЕС беше поел ангажимент да намали емисиите си с най-малко 20 % спрямо нивата от 1990 г. до 2020 г. и с 40 % до 2030 г. 
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030.
Той си постави и дългосрочна цел за 2050 г. (вж. каре 1). 
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1).
Според последните оценки7 общите емисии на парникови газове на ЕС през 2014 г. са били около 24 % под нивата от 1990 г., въпреки че това е било отчасти поради въздействието на икономическата криза. 
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis.
Ангажиментът на ЕС да изразходва 20 % от своя бюджет за действия по климата 08 В отговор на значителните нужди от инвестиции, свързани с изменението на климата, ЕС постигна съгласие, че най-малко 20 % от неговия бюджет за периода 2014—2020 г. (едно на всеки пет евро) следва да се изразходват за действия, свързани с климата8. 
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8.
Това включва определяне на целева стойност за изразходване на една пета от бюджета за действия, свързани с климата, която е заложена в многогодишната финансова рамка на ЕС за периода 2014—2020 г.12 Това означава, че вместо да се създава специален инструмент за финансиране, целите, свързани със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, трябва да бъдат постигнати чрез включване на свързани с климата елементи в различните области на политиката и съответните средства от бюджета на ЕС. 
This included setting a target to spend one euro in every five on climate-related action for the EU’s 2014-2020 multiannual financial framework12. This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget.
Това би могло да се постигне чрез изразходването на повече средства за съществуващи програми, свързани с климата, адаптирането на съществуващи програми или създаването на нови програми и елементи, като например критерии за подбор, които са по-добре насочени към въпроси, свързани с изменението на климата. 
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics.
5 Парижкото споразумение ще влезе в сила на 30-ия ден след датата, на която поне 55 страни по Конвенцията с изчислен общ дял от най-малко 55 % от общите емисии на парникови газове в световен мащаб са депозирали своите документи за ратификация, приемане, одобрение или присъединяване при депозитара. 
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary.
Условията бяха изпълнени на 5 октомври 2016 г., когато ЕС представи своето известие за ратифициране. 
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification.
Споразумението влиза в сила на 4 ноември 2016 г. 
The agreement will enter into force on 4 November 2016.
До 17 октомври 2016 г. 81 от 197-те подписали държави са ратифицирали това споразумение (http://unfccc.int/paris_ agreement/items/9444.php). 
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php).
6 Член 13 от Парижкото споразумение в доклада на Конференцията на страните на двадесет и първата и` сесия, състояла се в Париж от 30 ноември до 13 декември 2015 г., с дата 29 януари 2016 г. и номер FCCC/CP/2015/10/add.1. 
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 окончателен от 29 юни 2011 г „Бюджет за стратегията „Европа 2020““, част II, стр. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p.
9 COM(2013) 167 окончателен от 26 март 2013 г. „Международно споразумение от 2015 г. относно изменението на климата: насоки на международната политика в областта на климата след 2020 г.“ 10 Изчислено като 20 % от 1 062,6 млрд. евро, което съответства на общите поети задължения по текущи цени от многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. 
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘.
Годишния отчет за дейността за 2014 г., изготвен от Генерална дирекция „Действия по климата“, стр. 
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p.
12 Тази цел не включва области извън бюджета на ЕС, например операциите по получаване и отпускане на заеми от Европейската инвестиционна банка. 
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank.
Европейската инвестиционна банка си е поставила цел най-малко 25 % от общия размер на отпуснатите заеми за действия по климата и 35 % от инвестициите и` за действия по климата да са предназначени за развиващите се страни. 
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries.
Въведение 13 Цели на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове ο До 2020 г.13: — намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове (в сравнение с нивата през 1990 г.); — 20 % дял на енергията от възобновяеми източници в потреблението на енергия; — 20 % увеличение на енергийната ефективност. ο До 2030 г.14: — намаляване с най-малко 40 % на емисиите на парникови газове (в сравнение с нивата през 1990 г.); — най-малко 27 % дял на енергията от възобновяеми източници в потреблението на енергия; — индикативна цел за подобряване на енергийната ефективност с най-малко 27 % спрямо прогнозите за енергопотреблението в бъдеще15. ο ЕС възнамерява до 2050 г.16 и във всички основни сектори да намали своите емисии на парникови газове с между 80 % и 95 % в сравнение с 1990 г. 
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors.
13 COM(2008) 30 окончателен от 23 януари 2008 г. „20 плюс 20 до 2020 г.: Възможностите на Европа в контекста на изменението на климата“ (Пакет за климата и енергетиката до 2020 г.). 
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package).
14 COM(2014) 15 окончателен от 22 януари 2014 г. „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020—2030 г.“ (Рамка за климата и енергетиката до 2030 г.). 
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework).
15 Целевото ниво за енергийна ефективност за 2030 г. ще бъде преразгледано през 2020 г. като се има предвид целта от 30 %. 
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target.
16 COM(2011) 112 окончателен от 8 март 2011 г. „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“. 
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’.
Европейският съвет и Европейският парламент одобриха този подход, предложен от Комисията, съответно през февруари и март 2013 г. 
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively.
Роли и отговорности по отношение на интегрирането на действията по климата 10 Всяка генерална дирекция на Комисията е отговорна за включването на действия по климата в отделните разходни програми и за тяхното изпълнение в сътрудничество с държавите членки, когато е целесъобразно. 
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate.
11 Генерална дирекция „Действия по климата“ предоставя знания и насоки за действията по климата на другите генерални дирекции на Комисията. Каре 1 
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. Box 1
Въведение 14 12 Генерална дирекция „Бюджет“ координира подготвителната работа за отпускане на средства за климата в бюджетите и събира и представя съответната информация. 
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information.