natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3 „Други държави членки“ включва Румъния, българия, френските отвъдморски департаменти и автономния регион на Азорските острови. Източник: Комисия (Отдел C.5 на гД „з≠емеделие и развитие на селските райони“). Специален доклад No 6/2010 — Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели? 
3 ‘other Member States’ includes romania, Bulgaria, french overseas departments and the autonomous region of the azores. Source: the commission (unit c.5 of dG aGrI). Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
Допълнителен фактор, който може да е повлиял на решението на растениевъдите да продължат да произвеждат захарно цвекло, е размерът на помощта, която все още е била налична. В държавите членки, които са се отказали от поне 50 % от своята квота, законодателството предвижда допълнително плащане под формата на обвързана с производството помощ за преходен период от пет години, отпускано на продължаващите своята дейност растениевъди. Такава обвързана с производството помощ е отпусната в четири държави членки, класифицирани в категориите с ниска и средна обща доходност, които са се отказали от упоменатото ниво на квоти24, и това е представлявало стимул за запазилите своята дейност растениевъди да продължат да произвеждат захарно цвекло през следващите пет години. 
28. an additional factor which may have influenced growers’ decision to continue producing sugar beet was the level of aid which continued to be available. the legislation foresees that in Member States that renounced at least 50 % of quota an additional payment retained as coupled aid for a five-year transitionary period would be granted to growers remaining. this coupled aid has been granted in the four Member States, classified in the low or medium combined profitability categories, which renounced that level of quotas24 and it constituted an incentive for those remaining growers to continue to produce sugar beet for the following five years.
Освен гледната точка на отделните оператори разликата между планираните и реално отказаните квоти следва да се анализира с оглед на общия размер на предвидения отказ от квоти. 
Beyond the reasoning of single operators, the difference between targeted and actual renunciations should also be analysed in view of the overall size of the renunciations targeted.
Нереалистично е да се очаква, че значителен отказ от квоти в размер на приблизително 30 % от общия размер на квотите може да се постигне единствено чрез доброволния избор на производителите с най-ниска производителност. 
It was unlikely to be a realistic expectation that a substantial quota renunciation of roughly 30 % of the total could be achieved only via voluntary choices of the producers with the lowest productivity.
На практика комбинираният общ размер на квотата за производители в държавите членки, класифицирани от Комисията като „ниско“ и „средно“ производителни, е 5,1 милиона тона, т.е. по-малък от предвиденото намаление на квотата. Освен това, ако всички тези производители се бяха отказали от своите квоти, производството на захар би било изцяло преустановено в 13 държави членки. 
In effect, the combined total quota for the producers in Member States classified by the commission as ‘low’ and ‘medium’ productivity was 5,1 million tonnes, i.e. less then the targeted reduction. furthermore, if all of these producers had renounced their quotas, sugar production would have ceased entirely in 13 Member States.
30. При одита беше установено, че в една държава членка единственият производител, който преди реформата на пазара на захарта е предприел консолидация/ рационализация на своите преработвателни съоръжения и се е самоопределил като един от най-ефективните производители в Европа, е закрил голямата си модерна и потенциално ефикасна захарна фабрика, като обосновава своето решение на риска понижените цени да намалят снабдяването със захарно цвекло до ниво, което е икономически неизгодно. 
30. the audit found that in one MS the only producer, which before the sugar reform had undertaken a consolidation/rationalisa-tion of its processing facilities and defined itself as one of europe’s most efficient producers, closed down its large, modern and potentially efficient sugar factory justifying their decision on the risk of the lower prices reducing the supply of sugar beet to an uneconomic level.
24 гърция,унгария,италияи испания. 
24 Greece,Hungary,ItalyandSpain.
23 Специален доклад No 6/2010 — Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели? 
23 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
24 оТ ТреТаТа година на реформаТа наТаТъК са напраВени същесТВени промени... 31. 
24 fROM The ThIRD YeAR Of The RefORM, keY MODIfICATIONS weRe MADe ...
Както беше показано по-горе, доброволно отказаните квоти през първите две пазарни години 2006/2007 и 2007/2008 са по-малко от очакваните. 
31. as indicated above, the voluntary renunciations in the first two marketing years 2006/07 and 2007/08 were less than expected.
32. за да бъде постигната общата цел производството да се намали с 6 милиона тона, през 2007 г. фондът за преструктуриране претърпя следните съществени промени25: a) делът на помощта за преструктуриране за производителите на захар е увеличен и фиксиран на 90 % от помощта за преструктуриране и, за да се осигури компенсирането на засегнатите растениевъди, те получават право на еднократно плащане в размер на 237,50 евро за всеки тон, от който са се отказали; б) предприятията, които се отказват от минимум 13,5 % от своята квота за 2008/2009, са освободени от временната такса за преструктуриране за 2007/2008 в размер на 173,80 евро за тон върху 13,5 % от квотата им; в) обявено е задължително некомпенсирано намаляване на квотите през 2010 г., в случай че доброволният отказ не е достатъчен за постигане на целта. 
32. In order to achieve the overall 6 million tonnes target, in 2007 the following key modifications were made to the restructuring fund25: (a) the share of restructuring aid for sugar producers was increased and fixed at 90 % of the restructuring aid and, to ensure that affected growers were also compensated, they were granted a one-off payment of 237,50 euro per tonne foregone; (b) companies renouncing at least 13,5 % of their 2008/09 quota were exempt from paying the 2007/08 temporary restructuring amount of 173,80 euro per tonne on 13,5 % of their quota; (c) an obligatory uncompensated quota cut in 2010 was announced if voluntary renunciations were insufficient to meet the target. producers which had not renounced any of their quotas would be most affected by this latter measure. consequently, such producers also had to envisage a voluntary renunciation of production. ...
Промените имаха за цел да се постигне желаният баланс на пазара на захарта в ЕС чрез намаляване на производството на захар, изоглюкоза и инулинов сироп с 6 милиона тона. 
AND The 6 MIllION TONNeS TARgeT wAS lARgelY AChIeveD, INClUDINg 0,5 MIllION TONNeS Of ISOglUCOSe AND INUlIN SYRUP ...
В резултат на въведените промени през 2008 и 2009 г. производителите са се отказали от близо 3,6 милиона тона от квотите. 
33. these amendments aimed at achieving the desired eu sugar market balance through a 6 million tonnes reduction of the production of sugar, isoglucose and inulin syrup. as a consequence of the changes introduced, in 2008 and 2009 producers gave up around 3,6 million tonnes quotas.
До 2009 г. са закрити около 80 фабрики и отказаните квоти са достигнали 5,77 милиона тона, от които 5,23 милиона тона се отнасят до квотата за захар. 
By 2009, some 80 factories were closed and total renunciations reached 5,77 million tonnes, of which 5,23 million tonnes relates to the sugar quota.
Производителите на изоглюкоза са се отказали от 0,22 милиона тона, а производителите на инулинов сироп — от всички налични квоти, които възлизат на 0,32 милиона тона продукция (подробности са представени в приложение II). 
Isoglucose producers renounced 0,22 million tonnes while inulin syrup producers renounced all the quotas available corresponding to 0,32 million tonne production (details shown in Annex II). thus, the need for a significant final production cut was avoided.
25 Регламент (ЕО) No 1260/2007 на Съвета от 9 октомври 2007 година за изменение на Регламент (ЕО) No 318/2006 относно общата организация на пазарите в сектора на захарта (ОВ L 283, 27.10.2007 г., стр. 
25 council regulation (ec) No 1260/2007 of 9 october 2007 amending regulation (ec) No 318/2006 on the common organisation of the markets in the sugar sector (oJ L 283, 27.10.2007, p.
25 ... 
25 ...
ВъпреКи че се наблюдаВа оТКаз оТ КВоТи и оТ сТрана на произВодиТели, КоиТо не са най-неКонКуренТоспособни 34. Службите на Комисията потвърдиха, че след втората година от процеса на преструктуриране е станало очевидно, че изискваното намаляване на квотите не може да се постигне единствено с преустановяване на производството на захар от най-неконкурентоспособните предприятия в регионите, които са най-неподходящи за отглеждане на цвекло. 
AlThOUgh qUOTAS weRe AlSO ABANDONeD BY PRODUCeRS ThAT weRe NOT The leAST COMPeTITIve 34. the commission services confirmed that after the second year of the restructuring period, it had become evident that the required quota reduction could not be achieved only by the cessation of sugar production by the least competitive factories in regions least suited to beet cultivation. therefore a strong incentive was created for all producers to renounce at least a certain percentage of their quota in order to reach the necessary reduction and to enable the sector to find a new market balance.
35. При одита бяха установени случаи, в които предприятия, самоопределящи са като едни от най-продуктивните, са закупили допълнителни квоти за захар и впоследствие са се отказали от тези квоти, главно за да избегнат риска от некомпенсирано намаляване на квотите. 
35. the audit found cases of undertakings which, considering themselves amongst the most productive, purchased additional sugar quotas and subsequently renounced those quotas, mainly to avoid the risk of an unpaid quota cut.
Във франция, германия и Полша интервюираните по време на одита представители на производителите заявиха, че основната причина да се откажат от част от своята квота е да ограничат риска от окончателно некомпенсирано намаляване на квотите. 
In france, Germany and poland, the producers’ representatives interviewed during the audit stated that the main reason for having renounced part of their quota was to reduce the risk of a final uncompensated cut.
36. Освен това статистиките относно отказаните квоти по пазарна година и държава членка показват, че се наблюдава отказ от производствени квоти във всички категории на производителност, докато първоначалната цел беше да се създадат стимули за производителите на захар с най-ниска производителност, за да се откажат от своите квоти. 
36. furthermore, the renunciations per marketing year and Member State indicate that quota production abandonment occurred across all productivity categories whereas the initial aim was to create an incentive for the least competitive sugar producers to renounce their quotas.
37. Като цяло отказаните квоти възлизат на почти 6 милиона тона, от които 5,2 милиона тона бяла захар. Макар че процентът на отказани налични производствени квоти за захар е значително по-висок в регионите, считани за ниско/ средно производителни, 2,4 милиона тона, т.е. около 47 %, което представлява 19 % от първоначалната им квота, са отказани от производители, притежаващи фабрики в региони, които Комисията определя като най-конкурентоспособни (вж. приложение III). 
37. overall, almost 6 million tonnes of quota were renounced of which 5,2 million tonnes of white sugar. while the proportion of available sugar production quota renounced was significantly higher in the regions considered to have low/medium productivity, 2,4 million tonnes, i.e. some 47 % representing 19 % of their initial quota, were abandoned by producers with factories located in regions considered by the commission to be most competitive (see Annex III).
38. Това поставя под въпрос ефективността на въведените мерки за гарантиране на конкурентоспособността на захарната промишленост в бъдеще от гледна точка на производителите. 
38. this situation calls into question the effectiveness of the measures introduced to ensure the future competitiveness of the sugar industry from the perspective of the producers.
По-специално мерките, предприети от третата година на реформата нататък, не са насочени в достатъчна степен към постигането на желаната цел. реформаТа предлага сТимули за намаляВане размера на КВоТиТе, но същеВременно се оТпусКаТ допълниТелни КВоТи 39. Реформата на пазара на захарта въвежда широк набор от механизми, които понякога са в противоречие. Един от тях е установяването на препоръчително ниво на производството по квоти. 
In particular, the measures introduced from third year of the reform were not sufficiently targeted to achieve the desired objective. The RefORM PROvIDeD INCeNTIveS TO ReDUCe The level Of qUOTAS AND AT The SAMe TIMe AllOCATeD ADDITIONAl qUOTAS 39. the sugar reform introduced a wide range of mechanisms which sometimes conflict with each other. one of these is the establishment of the desired level of quota production.
40. От една страна, реформата предоставя помощ за преструктуриране, чрез която се предлагат стимули за захарните фабрики да се откажат от своята квота с оглед запазването на стабилността на пазара26. От друга страна, за да се осигури гладко преминаване към новите условия в резултат на решението на СТО (вж. точка 5), в същото време реформата предлага на същите тези предприятия допълнителна квота за производство с общ размер 1,5 милиона тона27, която е разпределена, както следва: — Допълнителна квота за захар: захарните фабрики имат право да поискат да им се отпусне допълнителна квота за захар с общ размер от 1,1 милиона тона, като заплатят еднократна сума от 730 евро за всеки тон от отпуснатата им допълнителна квота. 
40. on the one hand the reform established a restructuring aid to provide incentives for sugar undertakings to give up their quota production in order to maintain market stability26 and, on the other, in order to ensure a smooth changeover given the wto ruling (paragraph 5) the reform simultaneously offered the same undertakings additional quota production totalling up to 1,5 million tonnes27, divided as follows. — additional sugar quota: sugar undertakings could request the allocation of additional sugar quota up to a global amount of 1,1 million tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of additional quota allocated.
На практика са закупени квоти в размер на близо 1 милион тона. — Допълнителна квота за изоглюкоза: допълнителна квота за изоглюкоза от 300,000 тона е отпусната на предприятия пропорционално на квотите за изоглюкоза, с които те вече разполагат. Тези допълнителни квоти са отпуснати безплатно. — Допълваща квота за изоглюкоза: предприятията в италия, Литва и швеция имат право да поискат да им се отпусне допълваща квота за изоглюкоза с общ размер от 103 000 тона, като заплатят еднократна сума от 730 евро за всеки тон от отпуснатата им допълваща квота. 
Some 1 million tonnes were actually purchased. — additional isoglucose quota: 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings proportionately to the isoglucose quotas already held. these additional quotas were allocated free of charge. — Supplementary isoglucose quota: undertakings in Italy, Lithuania and Sweden could request the allocation of supplementary isoglucose quota up to a global amount of 103 000 tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of supplementary quota allocated. to the date of the audit no producer used the possibility to purchase the supplementary quota.
26 Регламент(ЕО)No320/2006. 
26 regulation(ec)No320/2006.
27 членове8и9отРегламент(ЕО) No 318/2006. 
27 article8and9ofregulation(ec) No 318/2006.
26 Специален доклад No 6/2010 — Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели? 
26 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
41. Отпускането на допълнителни квоти би могло да се обоснове с повишаване на конкурентоспособността, доколкото тези квоти са насочени към по-ефективните производители, но то е довело до неизменно увеличаване на изискванията за цялостното намаляване на квотите, за да се постигне желаният пазарен баланс. 
41. while the making available of additional quotas could be justified on grounds of competitiveness insofar as it was aimed at the more efficient producers, it inevitably increased the overall quota reduction requirements to achieve the desired market balance.
На практика около 1 милион тона от допълнителната квота за захар са отпуснати на предприятия, заплатили еднократна сума от 730 евро за тон от отпуснатата им квота. При одита бяха установени случаи, в които предприятия са се отказали от неотдавна закупени допълнителни квоти за захар срещу равностойна компенсация, предимно през втората фаза на реформата, за да избегнат риска от некомпенсирано намаляване на квотите, обявено през 2007 г. (вж. точка 32.в). изразходваните от предприятията суми за закупуване на допълнителни квоти приблизително отговарят на сумите, които те са получили впоследствие, за да се откажат от тези квоти, като така финансовият ефект може да се смята за неутрален като цяло. 
In effect, around 1 million tonnes of additional sugar quota have been allocated to undertakings which paid a one-off amount of 730 euro per tonne of quota allocated. the audit found cases of undertakings renouncing, for the equivalent compensation, these additional sugar quotas recently purchased, mainly in the second phase of the reform to avoid the risk of an unpaid quota cut as announced in 2007 (see paragraph 32(c)). the amount paid by the undertakings to purchase the additional quotas roughly corresponded to the amount they subsequently received to renounce them, with, as a consequence, that the financial impact can be considered as broadly neutral.
Да се увеличават квотите от една страна и след това да се цели тяхното намаляване е необосновано. Освен това тази политика е имала отрицателни финансови последици за бюджета на ЕС, които са описани по-долу. 
However, there is no rationale for increasing quotas on the one hand and subsequently targeting their reduction on the other. furthermore, this policy also had negative financial consequences for the eu budget as explained hereunder.
В тази връзка, докато определени предприятия са получили безплатно 300 000 тона от допълнителната квота за изоглюкоза, същите тези предприятия впоследствие са получили стимули да се откажат от своята квота. 
In this regard, while 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings free of charge, the same undertakings were subsequently paid incentives to renounce their quota.
До 2009 г. производителите на изоглюкоза са се отказали от 222 316 тона производство и за компенсация са получили помощ за преструктуриране, чийто размер се оценява на около 97 милиона евро28. Следователно може да стигне до заключението, че в резултат на реформата определени предприятия са получили заплащане, за да се откажат от квоти, които са им били отпуснати безплатно. Логиката тези допълнителни безплатни квоти да бъдат включени в следващите намаления на квотите е доста неясна. 
By 2009, isoglucose producers renounced 222 316 tonnes of production and received restructuring aid as compensation at an estimated cost of around 97 million euro28. consequently, it can be concluded that the reform paid undertakings to renounce quotas which were granted to them for free. the logic of including those additional quotas free of charge in the subsequent quota reductions is far from clear. furthermore, the additional costs incurred in these decisions cannot be justified.
Освен това не е възможно да се обосноват допълнителните разходи, произтичащи от тези решения. 28 Производителите на изоглюкоза имат право на подпомагане за частично демонтиране (освен ако не са демонтирали цялото предприятие за производство на нишесте) и следователно сумата се получава като се умножи компенсаторната помощ по броя на тоновете, от които предприятията са се отказали през пазарната година, т.е. 
28 Isoglucose producers were eligible to the aid for partial dismantling (unless they dismantled the whole starch plants), hence the amount is given by the compensation aid multiplied per tonne renounced in the marketing year, i.e. 547,50 euro × 32 664 renounced in 2007/08 + 468,75 euro × 60 568 tonnes renounced in 2008/09 + 390,00 euro × 129 083 renounced in 2009/10.
27 Специален доклад No 6/2010 — Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели? 
27 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
28 ВъВедениТе мерКи не са оКазали същесТВено Влияние Върху КонКуренТоспособносТТа на оТделниТе расТениеВъди 44. Конкурентоспособността на отглеждащите захарно цвекло растениевъди, т.е. тяхната способност да доставят захарно цвекло на производителите на захар на конкурентоспособни цени, зависи от това дали те са в състояние да намалят своите разходи за отглеждане на захарно цвекло на тон, за да се адаптират към понижените от реформата цени на захарта. 
28 The MeASUReS INTRODUCeD hAD A lIMITeD IMPACT ON The INDIvIDUAl COMPeTITIveNeSS Of gROweRS 44. the competitiveness of sugar beet growers, i.e. their ability to deliver sugar beet to the producers at competitive prices, depends on whether they can reduce their sugar beet growing costs per tonne to keep pace with the reduced sugar prices set by the reform.
Въпреки че реформите в рамките на Схемата за единно плащане частично компенсират производителите на захарно цвекло за загубата на приходи, произтичаща от значителния спад на минималните цени на захарното цвекло, въведените мерки не са оказали съществено влияние върху тяхната конкурентоспособност. 
However, while the reforms through the Single payment Scheme partly compensated the beet growers for the loss of revenue arising from the significant drop in the minimum prices to be paid for the sugar beet, the measures introduced had a limited impact on their individual competitiveness.
В своята оценка на въздействието Комисията разглежда равновесната цена в избраните държавите членки, т.е. средното ниво, под което даден растениевъд решава да отглежда други конкурентни култури вместо захарно цвекло, и подчертава, че отглеждащите захарно цвекло растениевъди в по-голямата част от тези държави членки достигат равновесната цена на значително по-високо ниво (вж. таблица 3) от минималната цена от около 26 евро на тон, определена за захарното цвекло от октомври 2009 г. 
Indeed, for selected Member States the commission’s impact assessment examined the break-even price, i.e. the level below which on average the grower decides to switch from sugar beet to other competing crops, and highlighted that beet growers in the majority of those producing Member States had a break even significantly higher (see Table 3) than the minimum price of around 26 euro per tonne set for sugar beet from october 2009.
Таблица 3 Значително по-висока от 25 евро за тон Приблизително 25 евро за тон Държава членка Равновесна цена в евро за тон Държава членка Равновесна цена в евро за тон Финландия 44 Белгия/Нидерландия 30 Италия 42 Дания 25 Обединено кралство 40 Франция 26 Австрия 40 Германия 30 Испания 36 Швеция 34 Гърция 34 разпределение на избраниТе държаВи членКи според приблизиТелнаТа раВноВесна цена за захарно цВеКло на ниВо земеделсКи сТопансТВа Източник: Документ на Комисията SEC(2005) 808, стр. 
TABle 3 Significantly higher than 25 euro/tonne Close to 25 euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Finland 44 Belgium/the Netherlands 30 Italy 42 Denmark 25 United Kingdom 40 France 26 Austria 40 Germany 30 Spain 36 Sweden 34 Greece 34 BReAkDOwN Of SeleCTeD MS ACCORDINg TO The eSTIMATeD AveRAge BReAk-eveN PRICe fOR SUgAR BeeT AT fARM level S o u r c e : Based on commission Sec(2005) 808, p.