natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 Фигура 2 – Състояние на покритието от 30 Mbps във всички държави членки през 2011 г. и 2017 г. 
17 2
Източник: Анализ на ЕСП въз основа на данни на Комисията. 
Source: ECA analysis based on Commission data.
В петте одитирани държави членки от 2011 г. до 2017 г. се наблюдава също тенденция към по-голямо покритие (вж. фигура 3). 
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3).
Чрез комбинация от частни и публични инвестиции от 2011 г. насам Ирландия, Италия и Унгария значително са увеличили покритието си с високоскоростен широколентов достъп. 
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011.
Освен това тези три държави членки имат планове да увеличат допълнително това покритие в селските и крайградските райони. 
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas.
В случаите на Ирландия и Италия обаче, въз основа на напредъка от миналото и настоящите планове, изглежда малко вероятно скоростта от 30 Mbps да бъде достъпна за всички граждани до 2020 г. 
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020.
Две държави членки — Германия и Унгария, все още биха могли да постигнат покритие на 100 % от населението със скорост 30 Mbps до 2020 г., съгласно техните планове за разполагане на широколентови мрежи. 
Two Member States, Hungary and Germany, could still achieve 100 % coverage of the population at 30 Mbps by 2020, based on their deployment plans.
В края на 2017 г. плановете за разгръщане в Полша не включват покритието до 2020 г. на 13 % от домакинствата, предимно в крайградските и селските райони (вж. точка 57). 
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57).
Фигура 3 – Развитие на покритието от 30 Mbps в петте проверени държави членки от 2011 г. до 2017 г. 21 Покритие (% от населението) 100% 80% DE 60% 40% IE IT 2011 г. 
Figure 3 - Evolution of 30 Mbps coverage in the five examined Member States from 2011 to 2017 Coverage (% of population) 100% 80% 60% HU 40% PL IE 20% IT 0% Target 100% DE PL IE IT DE HU 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data.
Това общо увеличение на покритието с високоскоростен широколентов достъп крие значителна разлика между покритието в градските и в селските райони. 
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas.
През 2016 г. селските райони на ЕС са имали покритие за 47 % от домакинствата, спрямо 80 % обща 
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15.
Само в три сравнително малки или урбанизирани държави членки – Люксембург, Малта и Нидерландия – покритието в селските райони е равностойно на това в градските райони (вж. фигура 4). 
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4).
В много държави членки покритието в селските райони е значително по-ниско от общото покритие, а за 14 държави членки покритието с високоскоростен широколентов достъп в тези райони е по-малко от 50 %. 
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en.
Без добро широколентово покритие има риск селските райони да пропуснат икономическите и социалните ползи, които може да произтекат от него (вж. точка 1). 
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1).
Във Франция актуализираният национален план за широколентов достъп от 2013 г. има за цел до 2022 г. да се постигне покритие на цялото население със скорост 30 Mbps, при покритие на 80 % от населението чрез оптични линии. 
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre.
В доклад от януари 2017 г. обаче Сметната палата на Франция е поставила под съмнение уместността на използването на оптични линии в някои райони, тъй като разходите за оптичните линии са високи, а времето за изпълнение е твърде дълго. 
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long.
Сега Франция обмисля да използва други технологии в някои райони, като например фиксирани безжични връзки 4G. 
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas.
Фигура 4 – Покритие от 30 Mbps в селските райони в сравнение с общото покритие, 2017 г. 
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data.
Въпреки че повечето от проверените държави членки вероятно няма да постигнат целта за абонамент до 2020 г. ... 
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ...
Цел 3: до 2020 г. да се осигури абонамент за свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка (> 100 Mbps) за най-малко 50 % от европейските домакинства 23. 
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23.
Наличието на свръхвисокоскоростна широколентова връзка е необходимо условие, за да може едно домакинство да се абонира за услугата със скорост 100 Mbps. 
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services.
Цел 3 остава голямо предизвикателство за всички държави членки. 
Target 3 remains very challenging for all Member States.
Въпреки че от 2013 г. насам присъединяването чрез абонамент се е увеличило, през 2017 г. то е останало под 20 % в 19 държави членки, което е много под целта за 50 %. 
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target.
В средата на 2017 г. само 15 % от домакинствата в ЕС имат абонамент за връзка със скорост най-малко 100 Mbps (вж. фигура 5). 
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5).
Сметната палата констатира, че целите за Общество на гигабитов интернет до 2025 г. (точка 8) не включват цел за присъединяване чрез абонамент. 
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21
Фигура 5 – Абонаменти за връзка със скорост 100 Mbps през 2013 г. и 2017 г. 24 Източник: Анализ на ЕСП въз основа на данни на Комисията. 
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data.
През 2017 г. в петте проверени държави членки абонаментът е варирал от под 5 % до почти 30 %. 
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017.
За тези пет държави членки, с изключение на Унгария, демонстрираната 
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6).
2016 г. 
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025.
Тези цели допълват определените в Програмата в областта на цифровите технологии за 2020 г. и изискват скорости от 100 Mbps до 1 Gbps. 
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps.
Както е посочено по-горе (вж. точка 20), Ирландия и Италия няма да могат да постигнат 100 % покритие със скорост 30 Mbps до 2020 г. 
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020.
Ако настоящите им планове обаче бъдат изпълнени в първоначалния им вид, заедно с Унгария, Ирландия и Италия те ще бъдат в по-благоприятна позиция да постигнат целите за 2025 г. 
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets.
В тези държави членки използваните технологии за увеличаване на покритието – предимно коаксиален кабел и оптични линии – позволяват скорости над 100 Mbps, в някои случаи с възможност за достигане на скорост 1 Gbps. 
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps.
Другите две държави членки ще трябва да адаптират плановете си, за да отразят целите за 2025 г. 
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets.
Подкрепата от Комисията е оценена положително от държавите членки, но мониторингът не е координиран между генералните дирекции. 
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27.
Сметната палата провери дали Комисията е предоставила на държавите членки насоки относно широколентовия достъп и дали е подпомогнала практическото изпълнение на техните планове. 
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans.
Тя разгледа въпроса Комисията е подпомогнала държавите членки в мониторинга на техните постижения, включително дали Комисията ги е насърчила да преодолеят недостатъците във връзка с постигането на целите относно широколентовия достъп до интернет. 
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives.
Насоките и подкрепата на Комисията обхващат многобройни въпроси и непрекъснато са се развивали, за да подобрят изпълнението 28. 
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28.
Комисията е предоставила широк кръг от насоки, които обхващат няколко различни теми. 
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics.
Те включват Съобщения (като например Насоките на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи16), наръчници с разяснения в различни области, изготвени за Комисията от трети страни (като например „Ръководство за инвестиции във високоскоростен широколентов достъп“17 и „Разяснение на правилата за държавна помощ във връзка с широколентовия достъп, Електронно ръководство за лицата, които взимат решения“18), както и разпространение на добри практики. 
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice.
В каре 4 е посочен пример за полезни насоки, предоставени от Комисията. 
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4.
27 Каре 4 – Картографиране на широколентовия достъп Картографирането е важен елемент от планирането на широколентови мрежи и предоставя основа за оценка от ЕС на държавната помощ за тези проекти. 
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects.
Картографирането на широколентовите мрежи спомага за по-ефективно насочване на финансирането и улеснява планирането. 
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning.
От друга страна, незадоволителното картографиране може да доведе до недостатъчна финансова жизнеспособност както на публичните, така и на частните инвестиции. 
Poor mapping on the other hand can result in poor financial viability of both public and private investment.
Картографирането на широколентовия достъп представлява събиране и представяне на данни, свързани с разгръщането на широколентовия достъп. 
Broadband mapping is the gathering and presentation of data related to the deployment of broadband.
Това картографиране не е свързано само с геореферентна визуализация; то обхваща целия процес на събиране на данни. 
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01.
Това може да бъдат данни относно разгръщането на самата широколентова инфраструктура, т.е. медни или оптични кабели, а може да са свързани и с инфраструктура, като например канали и тръби. 
This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes.
Освен това при картографирането на широколентовия достъп трябва да се вземе предвид реалното предлагане и търсене на широколентови услуги, както и съществуващите и планираните инвестиции в широколентова инфраструктура. 
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure.
В едно проучване за Комисията19 се прави преглед на инициативите за картографиране на широколентовия достъп и инфраструктурата в Европа и по света и са разработени четири вида картографиране на широколентовия достъп: картографиране на инфраструктурата; картографиране на инвестициите; картографиране на услугите и картографиране на търсенето. 
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping.
Публично достъпните карти и статистически данни са най-видимите резултати от картографирането на широколентовия достъп в държавите – членки на ЕС, и в повечето случаи те са комбинация от четирите вида картографиране на широколентовия достъп. 
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 29.
19 20 различни обстоятелства (например изпълнение на предварителните условия, включително картографиране, както е посочено по-горе21, и изпълнение на оперативните програми). 
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes).
Комисията също така е създала Европейска мрежа от служби по широколентов достъп (вж. каре 5). 
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5).
Петте проверени държави членки съобщиха на Сметната палата, че оценяват като положителна официалната и неофициалната подкрепа, предоставена от Комисията. 
The five examined Member States reported to us that they assessed the formal and informal support provided by the Commission as positive.
Комисията извършва редовен мониторинг, но по недостатъчно координиран начин 31. 
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31.
Комисията извършва редовен мониторинг на състоянието на широколентовия достъп в държавите членки и обобщава информацията на равнището на ЕС. 
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level.
В отделните генерални дирекции на Комисията обаче няма общ мониторинг в подкрепа на постигането на целите на стратегия „Европа 2020“ относно широколентовия достъп. 
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets.
например Индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) и Доклад за напредъка на Европа в областта на цифровите технологии (EDPR). 
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR).
Тези документи дават възможност на държавите членки да сравнят постиженията си във времето и с тези на другите държави членки. 
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States.
Въпреки че Комисията събира необходимите данни и ги докладва на EDPR и неговите предшественици, докладваните показатели за свързаност в DESI не включват цел 3 (50 % от домакинствата да имат абонамент за връзка със скорост над 100 Mbps). 
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps).
Мониторингът на ГД „Регионална и селищна политика“ се основава на определените показатели за всяка оперативна програма и се извършва чрез мониторингови комитети, в които Комисията има консултативна роля, и чрез годишни доклади за изпълнението. 
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports.
Определеният от Комисията общ показател за изпълнение за разходите на ЕФРР не позволява да се наблюдава напредъкът по постигането на трите цели на Програмата в областта на цифровите технологии за 2020 г., тъй като е определен като „Допълнителен брой домакинства с широколентов достъп със скорост най-малко 30 Mbps“ и не е разделен на високоскоростен широколентов достъп (над 30 Mbps) и свръхвисокоскоростен широколентов достъп (над 100 Mbps). 
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps).
Това важи и за ЕЗФРСР, за който ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е определила показателя за изпълнение като „Население, което се възползва от подобрени услуги/инфраструктури (ИТ или други)“. 
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. Both for the 26
Както за ЕФРР, така и за ЕЗФРСР, общите показатели не правят разграничение между високоскоростен широколентов достъп и свръхвисокоскоростен широколентов достъп. 
ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband.
Прегледът на Сметната палата на избраните държави членки показа редица забавяния, които се отразяват върху постигането на целите на ЕС 2020. 
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets.
В случая на Ирландия, от 2015 г. насам при изпълнението на националния план за широколентов достъп се наблюдават закъснения. 
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays.
В Германия преговорите относно продукта за виртуално необвързан местен достъп (VULA) (точка 48) са отнели много време и имат потенциални вредни последици за конкуренцията. 
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects.
И накрая, в случая на Полша, в мониторинга на оперативните програми не е откроен проблемът с недостатъчното използване на опорната инфраструктура (точки 76—78). 
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78).
Към момента на одита нито един от тези три недостатъка не е бил изрично посочен в мониторинга на Комисията, а компетентните органи на държавите членки не са предприели корективни действия. 
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned.
Всички държави членки са разработили стратегии за широколентов достъп, но в тези, проверени от Сметната палата, бяха установени слабости 35. 
All Member States developed broadband strategies, but there were weaknesses in those we examined 35.
Сметната палата провери дали държавите членки са разработили стратегии и са определили цели въз основа на целите на стратегията „Европа 2020“ относно широколентовия достъп и дали те съдържат пълна информация относно определянето на наличните ресурси, източниците на финансиране и отговорностите за тяхното прилагане. 
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation.
Сметната палата също така провери дали държавите членки са представили анализ, който обосновава избора на технология (линии с оптични влакна, медни телефонни проводници, коаксиален кабел, антена, сателит) за различните части на мрежата за широколентов достъп (вж. точка 3). 
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3).
Всички държави членки са разработили стратегии, но със закъснение, а целите им невинаги са в съответствие с тези на стратегията „Европа 2020“ Срок на разработване на стратегиите 36. 
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36.
Съгласно водещата инициатива на ЕС по „Програмата в областта на цифровите технологии за Европа“ (точка 6) от държавите членки се изисква да „разработят и въведат в действие до 2012 г. национални планове за широколентов достъп, които да отговарят на определените в „Европа 2020“ цели относно покритието, скоростта и внедряването“. 
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”.
Сметната палата установи, че всички проверени държави членки са разработили стратегии за широколентов достъп, но само Ирландия е публикувала стратегията си до крайния срок 2012 г. (вж. таблица 3). 
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3).
Останалите четири държави членки са публикували стратегиите си през 2014 г. и 2015 г. 
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015.
Ирландия е преразгледала стратегията си в края на 2015 г. поради установена неефективност на пазара. 
Ireland revised its strategy in late 2015 27 due to the identified market failures.