natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Без да засяга негативната оценка относно ефективността на субсидията в този случай (вж. точки 47—50), тази констатация означава, че единственият специфичен разход е времето, необходимо за подготвяне на заявлението за подпомагане. 
What this finding means, without prejudice to any negative assessment of the scheme’s effectiveness in this form (see paragraphs 47 to 50), is that the only specific cost is the time requirement to apply for a grant.
Парадоксално, дори тази единствена административна тежест не се приема добре и може да доведе до неучастие в програмата. 
Paradoxically, even this solitary administrative burden continues to be unwelcome and may prove prohibitive.
30 Откъс от оценката от 1999 г. относно слабото въздействие на фактора „цена“: Изглежда цената не представлява съществен фактор за консумацията на мляко и млечни продукти от потребителите, в това число от учениците. [...] 
30 From the 1999 evaluation: ‘Price does not appear to be a major factor influencing take-up of milk and milk products by consumers including school children. [...]
Това подсказва, че основният механизъм за прилагането на програмата за предоставяне на мляко в училищата (субсидирани цени) е ориентиран към фактор, който има ниско въздействие върху нивото на консумация на мляко и млечни продукти. 
This suggests that the main delivery mechanism of the School Milk Measure (price subsidy) is targeted at a factor of minor influence in determining consumption of milk and milk products.
Изводът е, че нетното му въздействие върху консумацията е вероятно твърде слабо. 
Not surprisingly, this means that its net impact on consumption is likely to be very small.’
31 Откъси от оценките от 1999 и 2005 г. относно административната тежест, свързана с платените доставки на мляко: - Ние установяваме също така, че програмата за предоставяне на мляко в училищата на ЕС е неефективна. 
31 From the 1999 and 2005 evaluations: — ‘We also find that the EU School Milk Subsidy Scheme is an inefficient scheme.
Програмата и допълнителното национално финансиране представляват годишни разходи в Англия в размер от около 7,2 милиона британски лири и водят до административни разходи за училищата в размер на приблизително 5 милиона британски лири, към които се добавят 831 000 британски лири за компетентните местни органи в областта на образованието и Агенция за плащания за селскостопанска 24 дейност (RPA). [...] 
The combined SMSS and Top-Up spend around 7,2 million pounds in England annually, and create an estimated 5 million pounds of administrative costs in schools plus 831 000 pounds of administrative costs in LEAs [local educational authorities] and the RPA [Rural Payments Agency]. [...]
Ние препоръчваме в рамките на тези програми млякото да се предоставя по-скоро безплатно, отколкото да се продава на намалена цена, тъй като несъмнено ще струва по-евтино да се управляват програми, които не задължават преподавателите да контролират извършването на плащания от страна на родителите. - Някои считат, че административните и финансовите изисквания на програмата представляват пречка пред прилагането и` в рамките на училищата. Това се дължи най-вече на времето, което следва да се отдели за въвеждане и управление на програма„Мляко в училищата“. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
We recommend such programmes provide free milk rather than milk at a price, since it is likely to be much cheaper to administer programmes that do not require teachers to track parents’ payments.’ — ‘[...] the scheme’s administrative and financial requirements are considered by some to have acted as a disincentive to scheme take up at the school level. This stems mainly from the time commitments required to implement and administer school milk.’ 24 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Причината, поради която административните формалности са непропорционално тежки за по-голямата част от кандидатите и по-специално за по-малките от тях (вж. каре 8), е ниският размер на получаваната помощ, а не сложността на програмата. 
What makes the administrative procedure so excessive for most applicants — especially the smallest — is not so much its complexity as the fact that so little aid is received (see Box 8).
Като абсолютна стойност помощта се възприема като още по-незначителна, тъй като тя не се съпоставя с цените на млечните продукти, а с общия бюджет, от която тя представлява една твърде малка част (по-малко от 1 % за училищните столове и дори още по-малко в сравнение с общия бюджет на частно училище или ясла). 
The absolute value of aid is perceived as being even more insignificant because it is compared not with the cost of milk products but with the overall budget — of which it is only a small part (under 1 % for canteens, and far less still when compared with the total budget of an independent private school or a nursery).
Под каквато и форма да се извършва доставянето на мляко, субсидията за него може да бъде получена за всеки допустим продукт, без да съществува механизъм, който да ограничава плащанията за количества, които във всички случаи биха били консумирани от бенефициентите при липса на подпомагане. 
Whatever form distribution takes, the milk subsidy is available for all eligible products, and there is no mechanism for restricting payment for quantities which the beneficiaries would anyway have purchased without aid.
32 Икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите съществуват, когато една мярка за подпомагане е насочена към бенефициент, който и без нея би взел същото решение. 
32 Deadweight occurs where a measure is used to support beneficiaries who would have made the same choice in the absence of aid.
В този случай наблюдаваният резултат не се отчита като въздействие от политиката, а предоставената на бенефициента помощ не е оказала никакъв ефект. 
In such cases, the outcome cannot be attributed to the policy, and the aid paid to the beneficiary has had no impact.
Ето защо частта от разходите, които водят до икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите, са неефективни по своето естество, тъй като не допринасят за постигане на фиксираните цели. 
Thus the share of expenditure which generates deadweight is ineffective by definition, because it does not contribute to the objectives.
Поради тяхната същност е много трудно да се измерят точно икономическите загуби от неефективно разпределяне на ресурсите, тъй като това предполага допускането на хипотетична ситуация, в която разглежданата публична помощ не съществува. 
It is necessarily very difficult to measure deadweight accurately, since this would mean evaluating a situation — non-existence of the public subsidy — that is hypothetical.
25 КАРЕ 8 НЕПРИВЛЕКАТЕЛЕН ХАРАКТЕР НА ПОМОЩТА ПО ОТНОШЕНИЕ НА УЧИЛИЩНИТЕ СТОЛОВЕ Във Франция 70 % от всички 11 000 кандидати средно получават 300 евро на година. 
25 BOX 8 THE UNATTRACTIVENESS OF AID FOR CANTEENS In France, some 70 % of the 11 000 applicants receive on average around 300 euro per year.
По време на одита голяма част от интервюираните лица подчертаха, че такъв размер на подпомагане не е достатъчен, за да ги накара да променят навиците си. 
Many of the persons interviewed stated that aid on this scale was not enough to get them to change their habits.
Един от директорите на учебно заведение например заявява: „Получавам едва 200 евро на година. Нали не мислите, че за тази сума ще си губя времето да чета циркулярни писма“. 
For example, one school Head said: ‘All I get is 200 euro a year and I have no intention of wasting my time reading a circular for such a small return.’
Въпреки че всички училищни столове използват допустими млечни продукти, за които биха могли да получат минималния размер на подпомагане просто като кандидатстват за него, едва 60 % от учебните заведения във Франция и едва 15 % в Италия подават заявление за подпомагане. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
Although any canteen uses eligible milk products for which it could receive the minimum amount in aid simply by applying for it, only 60 % of establishments in France, and barely 15 % in Italy, submit an application. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
26 млечни продукти, включени в менюто на училищния стол 47. 
26 Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 47.
По време на одита беше установено, че предоставянето на подпомагане за млечни продукти, които са включени в менюто на училищния стол, системно води до икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите. 
The audit showed that the payment of aid for products included in canteen meals systematically generates deadweight.
По-специално: a) въпреки че едно стандартно меню често включва млечни продукти (понякога това дори е задължително), понастоящем не съществува начин за ограничаване на помощта, предоставена на училищните столове за продукти, които те така или иначе биха предлагали; б) не бяха събрани доказателства, които да свидетелстват за въздействие на помощта върху количеството млечни продукти, включени в менютата; в) почти всички посетени на място отговорни лица недвусмислено се съгласяват с констатацията, че предоставяната помощ не оказва никакво въздействие върху количествата млечни продукти, сервирани на учениците (вж. каре 9). 
In particular: (a) although a typical meal often includes milk products (they may even be compulsory), there is at present no way of preventing canteens from receiving payment for products which they would have served anyway; (b)no evidence was found that aid has any influence whatsoever on the volume of milk products included in menus; (c) virtually all the persons responsible who were interviewed stated explicitly that aid in no way influenced the volume of milk products that they served to pupils (see Box 9).
КАРЕ 9 ПРИМЕРИ ЗА ДЕКЛАРАЦИИ НА ОТГОВОРНИТЕ ЗА УЧЕНИЧЕСКИТЕ СТОЛОВЕ СЛУЖИТЕЛИ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРОГРАМА „МЛЯКО“ „Съставът на нашето меню не е повлиян от предоставеното подпомагане от ЕС. [...] 
BOX 9 STATEMENTS BY CANTEEN MANAGERS ABOUT THE MILK SCHEME ‘The composition of our menus is not influenced by EU aid. [...]
Това не е мое лично мнение, а факт“ (Италия, управител на дружество за кетъринг услуги, отговарящо за училищните столове в един от най-големите градове в страната). „Никога не мисля за програма „Мляко“ на ЕС при изготвянето на нашето меню“ (Швеция, представител на дружество за кетъринг услуги, получаващо подпомагане за различни училища в града). „Менюто по никакъв начин не е повлияно от съществуването на подпомагане от ЕС“(Италия, представител на учебно заведение, получаващо пряко подпомагане). Във Франция ръководните служители на ясла, която е очаква одобрение за подпомагане по програмата, декларират, че желаят да получават финансовите средства, на които използваната от тях практика им дава право, а именно за продуктите, които са купували дори преди да узнаят за съществуването на програмата. 
That isn’t an opinion, it’s a fact’ (Italy, manager of the catering company running the canteens in one of the country’s biggest cities) ‘I have never thought of the EU Milk Scheme when setting lunch menus’ (Sweden, representative of a catering company receiving aid for several schools in the same town) ‘The existence of EU aid in no way influences our menus’ (Italy, representative of an establishment receiving aid direct) In France, the managers of a nursery awaiting authorisation explained that they were interested in obtaining the money to which their usual practice entitled them — namely for products they were in the habit of buying before learning of the scheme.
При един от кандидатите за подпомагане лицето, отговорно за изготвянето на менютата в столовата, дори не е било запознато със съществуването на помощта, която неговото учебно заведение получава от години. Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
The person responsible for canteen menus at another applicant was not even aware that his establishment had been receiving aid for years. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
По този начин училищните столове получават подпомагане за млечни продукти, които те така или иначе биха използвали, а помощта не ги стимулира да увеличат консумацията на млечни продукти. 
In short, canteens are receiving aid for milk products that they would be serving anyway and the aid does not encourage them to increase their use of milk products.
Дори в Швеция, където ситуацията изглежда най-благоприятна33, подпомаганите практики (основно машини за мляко на самообслужване в училищните столове) са съществували много преди въвеждането на помощта от ЕС. 
Even in Sweden, where the situation is apparently most positive33, the subsidised scheme (chiefly in the form of self-service milk fountains in canteens) existed well before EU support became available.
Високото ниво на консумация на мляко се дължи на съществуващите културни навици и не е в резултат от прилагането на европейската програма, която само допринася финансово за практики, на които не е повлияла по друг начин. 
The high rate of milk consumption is a long-standing cultural habit that cannot be ascribed to the EU scheme, which does no more than pay a contribution towards practices that it has not influenced.
Освен това, въпреки нормативните разпоредби в този смисъл, потенциалното и` въздействие върху плащаната от семействата цена често не може да бъде проверено (вж. приложение II), но във всички случаи би било незначително. 
Despite the provisions in the regulation, moreover, the scheme’s potential impact on the price paid by families is often unverifiable (see Annex II), and in any case it would be insignificant.
Същите констатации важат и по отношение на яслите, по-специално защото колкото по-малки децата са, толкова по-често техният нормален хранителен режим съдържа млечни продукти. 
This finding also applies to nurseries, especially as, the younger the children, the greater the probability that their normal diet will include milk products.
Такъв е случаят с яслите във Франция (за деца до 3 години), където млечните продукти се считат за задължителен елемент от сервираната храна. продажба на мляко на намалена Цена извън училищните столове 51. 
For example, in the French system of crèches (for children up to 3 years of age) milk products are considered a compulsory component of the food served. Milk sold at a reduced rate outside caNteeNs 51.
Като се има предвид ниският размер на подпомагане, положителното въздействие изглежда твърде ограничено. 
Given the current low level of aid, it appears to have very little positive impact.
В действителност предизвиканото от европейската помощ слабо понижение на продажната цена (вж. точки 40 и 41) означава не само ниско ниво на участие, но също и че по-голяма част от бенефициентите биха взели същото решение дори и без подпомагане. 
The small reduction in the sale price which is attributable to the EU scheme (see paragraphs 40 and 41) not only does little to encourage participation, it also mainly benefits persons who would not have chosen any differently even without aid.
Тъй като помощта е с твърде малък размер, за да повлияе съществено на решенията за избор при закупуването на храна34 (вж. също така каре 10), учениците бенефициенти са основно тези, които най-вероятно биха закупили млякото дори на несубсидирана цена. 
As the aid is insufficient to influence purchase decisions in any real way34 (see also Box 10), most pupils benefiting from the aid would also have been most likely to buy the milk even if unsubsidised.
33 Повече от 90 % от училищата получават помощ, която съответства на количества от около 1,2 литра на ден на дете, записано в учебно заведение. 
33 Over 90 % of schools receive aid, which is worth almost 120 cl per day for each child on the school rolls.
34 Намаляването на размера на субсидията в резултат на оценката от 1999 г. е засилило констатирания неефективен характер на програмата, като е ограничило още повече възможностите на програмата за оказване на въздействие върху кандидатите и потенциалните бенефициенти. 
34 The scaling-back of subsidies in the wake of the 1999 evaluation rendered the scheme still more ineffective, as it reduced still further its bearing on the decisions taken by applicants and potential beneficiaries.
27 Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
27 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Освен това тези бенефициенти са по дефиниция също така тези, които най-вероятно ще консумират разглежданите продукти и извън училищните столове. 
What is more, these beneficiaries are also, by definition, most likely to consume milk products outside school.
Както извършеният анализ по държава членка показва, че помощта се предоставя там, където нуждата от нея е най-малка (вж. точка 37), така и в случая на много ниско намаление на продажната цена помощта отива най-вече в полза на децата, които така или иначе вероятно ще консумират най-много млечни продукти. 
Just as the analysis by Member State shows that aid tends to go where it is least needed (see paragraph 37), such small reductions on the sale price will mainly benefit children who are already likely to be consuming the greatest quantities of milk products.
Освен това някои от децата пият много малко мляко, независимо дали училищата участват в програмата за предоставяне на мляко в училищата. [...] 
Further, there were children who drank very little milk in both schools that did and did not participate in the SMSS. [...]
При нашето проучване бяха събрани недостатъчно доказателства, че участието на училищата в програма „Мляко“ на ЕС оказва влияние на общото ниво на консумация на мляко от децата. [...] 
Our survey found weak evidence that schools’ participation in the EU School Milk Subsidy Scheme affects children’s total milk consumption. [...] In both participating and non-participating schools, a minority of pupils drank very little milk.
Наличната информация показва, че увеличаването на нивото на консумация на мляко в резултат на участието на училищата в програмата за предоставяне на мляко в училищата е особено видимо при децата, които биха консумирали големи количества мляко, независимо от това дали тяхното училище участва в програмата или не. [...] Опитът в областта на предоставяне на учениците на храна с високо качество показва, че голяма част от родителите, които не купуват подобни продукти в хранителен магазин, не желаят да заплащат за тях и в училище. 
The available evidence suggests that the gains in milk consumption due to schools’ participation in the SMSS occurred particularly among children who would have consumed a considerable amount of milk had their school not participated.’ ‘[The] experiment with providing children with high-quality food showed that many parents who were unwilling to buy such foods in supermarkets were unwilling to pay for them in schools either.
29 КОМИСИЯТА Е ВЗЕЛА МЕРКИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЛОДОВЕТЕ, А НЯКОИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ — ПО ОТНОШЕНИЕ НА МЛЯКОТО при изготвяне на програма „плодове“ комисията е намерила потенЦиален отговор на някои от възникналите проблеми 53. При изготвяне на програма „Плодове“ Комисията поне частично е взела предвид непривлекателния характер на програма „Мляко“и икономическите загуби от неефективно разпределяне на ресурсите. организаЦия на предоставяне на плодове извън училищните столове 54. 
29 SOLUTIONS HAVE ALREADY BEEN INTRODUCED BY THE COMMISSION (FRUIT) AND SOME MEMBER STATES (MILK) possible respoNses already built iNto the coMMissioN’s desigN for the fruit scheMe 53. When planning the Fruit Scheme, the Commission took into consideration, at least in part, the unattractiveness of the Milk Scheme and the risk of a deadweight effect. orgaNisiNg the distributioN of fruit outside caNteeNs 54.
Тъй като Комисията счита, че субсидирането на плодове, които се сервират едновременно с нормалната училищна храна, представлява риск за допълнителните предимства от прилагането на програмата35, този начин на раздаване е до такава степен ограничен, че на практика не се използва. 
As the Commission had identified the distribution of subsidised fruit at the same time as regular school meals as a risk to added value35, this mode of distribution was made subject to such restrictions that in practice it was excluded.
В резултат нито една държава членка не е предвидила тази възможност в своята стратегия и наистина всички разгледани случаи на раздаване на плодове са организирани извън училищните столове. по-висок размер на помощта и избор за безплатно предоставяне на плодовете 55. 
As a result, not one Member State included this option in its strategy, thus all of the fruit that was observed being distributed was supplied outside canteens. a higher level of aid aNd distributioN free of charge 55.
Въз основа на това съфинансиране за програма „Плодове в училище“ е избран единствено моделът на безплатно предоставяне (във френската версия на регламента за плодовете се използва терминът „раздаване“, там където в регламента по отношение на млякото е употребен терминът „продажба“). 
On this basis, distribution free of charge has become the only model employed for the Fruit Scheme (and the Fruit Regulation often uses the term ‘distribution’ where the Milk Regulation speaks of ‘supply’).
35 „За бъде гарантирано наличието на добавена стойност [...] държавите членки следва да обявят в своите стратегии по какъв начин възнамеряват да гарантират добавената стойност на своите схеми, особено когато в училищата се предлагат едновременно храни по обичайните схеми и продукти, финансирани по техните схеми за предлагане на плодове в училищата.“ (съображение 2 от Регламент (ЕО) No 288/2009). Специален доклад No 10/2011 – Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“? 
35 Recital 2 of Regulation (EC) No 288/2009: ‘So as to ensure the added value of School Fruit Schemes [...], Member States should explain in their strategy how they will guarantee the added value of their scheme, especially where regular school meals are consumed at the same time as products financed under their School Fruit Scheme.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Без-платният характер позволява да се минимизира относителната значимост на икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите, тъй като така се увеличава броят на бенефициентите извън тези деца, които биха закупили продукта и без субсидия. 
One effect of this is to minimise the relative deadweight, because the beneficiaries include children who would not have been prepared to purchase the product without a subsidy.
Безплатното предоставяне на плодове води също така до улесняване на ролята на училищата, които не трябва да събират пари от родителите. 
Another effect is that the role of schools is enormously simplified by their no longer having to collect money from families.
В повечето държави членки предоставянето на плодове е безплатно и за самите училища, тъй като финансовото участие от ЕС се допълва от национално съфинансиране, което се изплаща пряко на доставчиците. 
In most Member States the distribution of fruit is also free of charge to schools, as the EU co-financing is complemented by a national contribution paid directly to suppliers.
В Италия използваната система за „пакет-ни“ тръжни процедури (включваща физическото раздаване на плодове в класовете и организирането на съпровождащи мерки) е позволила дори да се премахнат всички административни задължения за училищата. 
In Italy, the practice of ‘all-inclusive’ tendering (including the physical distribution of fruit in classrooms and the organisation of accompanying measures) has even made it possible to remove all administrative duties from schools.
Така единствената пречка пред участието на учебните заведения остава размерът на наличните бюджетни средства. 
The only remaining limit on schools’ participation is then the size of the available budget.