natgillin/translations-raw huggingface dataset:
С оглед на увеличената амбиция за целите на ЕС за енергийна ефективност и перспективата за затягане на бюджетите, по-важно от всякога е да се гарантира икономическа ефективност на разходите. 
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
90 Сметната палата установи, че поради ограничения във времето определените от държавите членки нужди в националните планове за действие за енергийна ефективност не са могли да бъдат взети предвид по подходящ начин при изготвянето на оперативните програми за периода 2014—2020 г. 
90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints.
По отношение на периода 2021—2027 г. държавите членки трябваше да представят на Комисията националните си планове в областта на енергетиката и климата до 31 декември 2019 г., а до10 март 2020 г. — националните си дългосрочни стратегии за обновяване. 
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission.
Тези стратегически документи следва да пристигнат навреме, за да бъдат отразени от държавите членки в програмите по политиката на сближаване. 
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes.
91 Що се отнася до оценките на нуждите в рамките на самите оперативни програми, Сметната палата установи, че: o и в петте оперативни програми, проверени от Сметната палата, е била констатирана необходимост от повишаване на енергийната ефективност на сградния фонд, по-специално на жилищните сгради, но не са били остойностени потенциалните икономии на енергия и съответните нужди от инвестиции (точки 23—28); o в нито една от петте проверени оперативни програми не са описани пречките пред инвестициите в енергийна ефективност. 
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42 o None of the five operational programmes examined described the barriers hampering energy efficiency investments.
Въпреки това Литва и Чехия са предприели инициативи за преодоляване на някои от пречките (точки 29—32); o въпреки инвестициите в енергийна ефективност, които генерират икономии на разходи за собственика и/или наемателя на сградата, създавайки икономическа полза от прилагане на възстановяеми финансови инструменти, при четири от петте проверени оперативни програми все още се използва безвъзмездна финансова помощ като единствено средство за финансиране на тези инвестиции. 
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments.
Само Литва е въвела успешен финансов инструмент на ЕС, който осигурява преференциални заеми за обновяване на около 4000 многофамилни сгради (точки 33—35); o въпреки дадените от Комисията насоки за стимулиране на основното обновяване чрез осигуряване на по-висок размер помощ за основно обновяване, три от петте посетени държави членки не са модулирали размера на помощта и са предоставили 100 % безвъзмездна финансова помощ, независимо от очакваните от проектите икономии на енергия. 
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver.
Литва и Чехия са модулирали размера на помощта, за да увеличат максимално привличаното частно финансиране (точки 36—42). 
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42).
50 Препоръка 1 — Подобряване на планирането и насочването на инвестициите Преди да одобри програмите, в които се предлага изразходване на средства по политиката на сближаване за мерки за енергийна ефективност, Комисията следва да провери дали те: а) се основават на анализ на необходимите действия за прилагане на финансови инструменти или пазарни механизми, като например сключването на договори за енергоспестяване с гарантиран резултат, и дали насърчават използването по разходно ефективен начин на безвъзмездна помощ от ЕС за основно обновяване, което надхвърля минималните изисквания за енергийни характеристики, като се отчитат конкретните пазарни условия; б) са съгласувани с националните планове в областта на енергетиката и климата и националните стратегии за дългосрочно обновяване; в) посочват очакваните икономии на енергия, които ще бъдат реализирани чрез използването на средства от ЕС; Срок за изпълнение: преди срока за одобрение на програмите за периода 2021—2027 г. 
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes.
92 Що се отнася до подбора на проекти, Сметната палата установи, че: o и петте посетени държави членки са поставили изискване проектите да се основават на енергиен одит и да представят сертификат за енергийните характеристики преди и след строителните дейности (точки 45—48); o всички посетени от Сметната палата държави членки — с изключение на Ирландия — са поставили изискване проектите да са с определено равнище на амбиция, като са определили минимални енергийни класове, които сградите следва да постигнат след строителните дейности, и/или минимални проценти на икономии на енергия, които проектите следва да осигурят. 
43 92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver.
Не са били определени обаче тавани за разходите за единица спестена енергия, което е довело до твърде скъпи проекти в сравнение с очакваните от тях икономии на енергия (точки 49—58); 51 o с изключение на Италия (Пулия), държавите членки, посетени от Сметната палата, са разпределили бюджета по проектите въз основа на принципа „първият по време е първи по право“ чрез открити процедури, което не позволява да се вземат предвид относителните разходи и ползи от проектите, нито да се отдава приоритет на проектите, които биха могли да доведат до по-големи икономии на енергия или до други ползи при по-ниски разходи (точки 59—64). 
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64).
Препоръка 2 — Подобряване на процедурите за подбор на проекти За периода 2021—2027 г. Комисията следва да гарантира, че управляващите органи изпълняват изискванията на Финансовия регламент във връзка спринципите на икономичност, ефективност иефикасност, по-специално чрез използване на процедури на подбор, които да: — определят минимални и/или максимални прагове за ключови параметри (например количеството енергия, което трябва да бъде спестено, минималният енергиен клас, който сградата следва да достигне след проекта, нетната настояща стойност, обичайният период на възвръщаемост или разходите за единица спестена енергия); — оценяват относителните разходи и ползи от проектите и да избират тези, които осигуряват по-високи икономии на енергия и други ползи при по-ниски разходи. 
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost.
Срок за изпълнение: преди срока за одобрение на програмите за периода 2021—2027 г. 
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes.
93 Що се отнася до рамката на изпълнението, Сметната палата установи, че: o липсва показател за измерване на икономиите на енергия в резултат на инвестиции в жилищни сгради, поради което е невъзможно да се разбере приносът на бюджета на ЕС към целите на Съюза за енергийна ефективност. 
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets.
Липсва и показател, който да измерва другите ползи, които тези инвестиции следва да генерират (точки 67—76); 52 
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44
o нито един от показателите, използвани в посетените от Сметната палата държави членки, не измерва разходната ефективност на инвестициите в сградите, тъй като Комисията не е разработила системата си за мониторинг за периода 2014—2020 г. така, че да предоставя информация за разходите за единица спестена енергия (точки 77—79); o всички посетени от Сметната палата управляващи органи (с изключение на Италия (Пулия) са извършили своевременно действията съгласно предварителните условия за инвестициите в енергийна ефективност. 
o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time.
Критериите за разпределяне на резерва за изпълнение обаче не са осигурили ориентираност на разходите към резултатите, тъй като Комисията е разпределяла резерва въз основа на разходите и реализираните крайни продукти, а не въз основа на икономиите на енергия или разходната ефективност (точки 80—86). 
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86).
Препоръка 3 — Ориентиране в по-голяма степен на рамката за изпълнение към постигането на резултати с оглед осъществяване на по-добър мониторинг на напредъка към поставените цели на ЕС за енергийна ефективност и засилване на отчетността Комисията следва: а) да предоставя информация както за съвкупните разходи, така и за количеството спестена енергия или други резултати, постигнати от инвестициите; б) да определи показатели за наблюдение на разходната ефективност на инвестициите; и в) да използва тези показатели за вземане на решения относно разпределянето на ресурсите при извършването на междинен преглед за периода 2021— 2027 г. 
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review.
Срок за изпълнение: преди срока за одобрение на програмите за периода 2021—2027 г. за буква б) и след като всички програми за периода 2021—2027 г. бъдат одобрени за букви а) и в). 
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c).
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Nikolaos MILIONIS — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на 30 март 2020 г. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020.
За Сметната палата Klaus-Heiner LEHNE Председател 54 
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45
Речник на термините Енергиен одит: Един стандартен енергиен одит се състои от подробен енергиен анализ на енергийните системи на дадено съоръжение. 
Energy audit: A standard energy audit consists of a comprehensive energy analysis for the energy systems of a facility.
По-специално, той включва разработване на изходна база за неговото енергопотребление, оценяване на потенциалните икономии на енергия и разходната ефективност на подходящо подбрани мерки за съхранение на енергия. 
In particular, it includes the development of a baseline for its energy use, an evaluation of potential energy savings, and the cost-effectiveness of appropriately selected energy conservation measures.
Енергийна ефективност: Тя се отнася до използването на по-малко енергия за равностойна икономическа дейност или услуга. 
Energy efficiency: It refers to using less energy input for an equivalent level of economic activity or service.
Инвестициите в енергийна ефективност допринасят за по-добра икономическа и обществена възвръщаемост, отколкото инвестициите в енергоснабдяване. 
Investment in energy efficiency provides a better economic and societal return than investment in energy supply.
Енергийната ефективност увеличава потенциала за икономически растеж, подобрява конкурентоспособността на дружествата, понижава сметките за електричество на домакинствата и допринася за по-слаба зависимост от вноса на енергия, за намаляване на емисиите и за подобряване на качеството на въздуха. 
Energy efficiency increases the potential for economic growth, makes companies more competitive, lowers household energy bills and leads to lower energy import dependency, reduced emissions and improved air quality. 47
Национален план за действие за енергийна ефективност (НПДЕЕ): Стратегически инструмент на равнището на държавите членки за планиране, координиране и прилагане на мерки за енергийна ефективност във всички сектори. 
National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP): Are strategic tools at Member States level for their planning, coordination and implementation of energy efficiency measures in all sectors.
НПДЕЕ представлява задължение, което трябва да бъде изпълнено от държавите членки, но той няма пряка връзка с финансирането по линия на политиката на сближаване. 
The NEEAPs are an obligation to be fulfilled by the Member States, but they have no direct link to Cohesion Funding.
Няма правно изискване или задължение за докладване на икономиите на енергия, постигнати чрез фондовете на ЕС, нито задължение за използване на средствата от ЕС за финансиране на областите, определени в НПДЕЕ. 
There is no legal requirement or obligation to report on the energy savings achieved through EU Funds, nor an obligation to use EU funds to fund the areas identified in the NEEAPs.
Оперативна програма (ОП): Определя приоритетите и специфичните цели на дадена държава членка или регион и начините за използване на финансирането със средства по политиката на сближаване (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) в рамките на определен период от време (понастоящем 2014—2020 г.) за финансиране на проекти. 
Operational programme (OP): Sets out a Member State’s or a region’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the Cohesion policy funds will be used during a given period (currently 2014-2020) to finance projects.
Оперативната програма се изготвя от държавата членка и трябва да бъде одобрена от Комисията преди да могат да се извършват каквито и да е плащания от бюджета на ЕС. 
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made.
Споразумения за партньорство: Споразуменията за партньорство се сключват между Европейската комисия и отделните държави членки за програмния период 2014—2020 г. 
Partnership agreements (PAs): Are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period.
В тях се определят плановете на националните органи за това как да бъде използвано финансирането от Европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) и се очертават стратегическите цели и приоритетите за инвестиции на всяка държава, които се обвързват с общите цели на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. 
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds (ESIF) and outline each country's strategic goals and priorities for investment, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth.
BG BG ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА ПО СПЕЦИАЛНИЯ ДОКЛАД НА ЕВРОПЕЙСКАТА СМЕТНА ПАЛАТА „ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ НА СГРАДИТЕ: ВСЕ ОЩЕ Е НЕОБХОДИМ ПО-ГОЛЯМ АКЦЕНТ ВЪРХУ РАЗХОДНАТА ЕФЕКТИВНОСТ“ КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ I. Настоящият доклад за енергийната ефективност на сградите през периода на програмиране 2014—2020 г. е изготвен своевременно предвид започващата подготовка на програмите на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. 
49 EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes.
Междувременно през декември 2019 г. Комисията представи Европейския зелен пакт, в който се дава приоритет на енергийната ефективност. 
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency.
Производството и потреблението на енергия представляват 75 % от емисиите на парникови газове в ЕС. 
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions.
Поради това подобряването на ефективността при използването на енергия и ограничаването на потреблението на енергия имат ключово значение за постигането на общите цели на енергийния съюз за чиста и сигурна енергия на конкурентни цени и преди всичко за реализирането на амбицията за декарбонизиране на икономиката на ЕС до 2050 г., както е заложено в Европейския зелен пакт. 
Therefore, improving efficiency in energy use and moderating energy demand are key to achieving the overall Energy Union goals for clean, secure, competitively priced energy and, above all, to achieving the ambition to decarbonise the EU economy by 2050 as presented in the European Green Deal.
Широкото приложение на принципа „енергийната ефективност на първо място“ ще бъде от ключово значение. 
The application of the ‘energy efficiency first’ principle across the board will be key.
При 40 % от потреблението на енергия и 36 % от емисиите на CO2 в сградите целите на ЕС за неутралност по отношение на климата и енергийна ефективност могат да бъдат постигнати само чрез значително увеличаване на сегашните ниски нива на обновяване на сградите и подобряване на енергийните характеристики на съществуващия сграден фонд. 
With 40% of energy consumption and 36% of CO2 emissions in buildings, the EU’s climate neutrality and energy efficiency objectives can only be reached by significantly scaling up the current low building renovation rates and boosting the energy performance of the existing building stock.
За да бъде коригирана тази ситуация, с Европейския зелен пакт стартира „вълна за обновяване“ на сградите. 
To tackle this, the European Green Deal launches a building ‘renovation wave’.
При оценките на разходната ефективност трябва да се вземат под внимание не само икономиите на енергия в сградите, но и приносът към многобройните цели на политиката на реализираните интервенции и ползите от тях отделно от икономиите на енергия, като икономическото, социалното и екологичното въздействие. 
Cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings in buildings as such, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their benefits beyond energy savings, such as economic, social and environmental impacts.
Съответно финансирането по линия на политиката на сближаване допринася както за постигането на дългосрочните цели за енергийна ефективност, така и за намирането на дългосрочни решения на проблема с енергийната бедност, включително за основно обновяване на сградите. 
Accordingly, cohesion policy funding contributes both to long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations.
Следователно, освен съображенията за разходна ефективност, инвестициите в енергийната ефективност в рамките на политиката на сближаване имат и важна социална цел, а именно премахване на енергийната бедност. 
Beyond cost-effectiveness considerations, cohesion policy investments in energy efficiency therefore also have an important social objective tackling energy poverty.
Както отбелязва Европейската сметна палата (ЕСП), за периода 2014—2020г. Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионният фонд (КФ) осигуряват заедно с националното публично и частно съфинансиране общо около 19 милиарда евро за инвестиции в енергийната ефективност на публичните и жилищните сгради. 
As the ECA notes, for the 2014-2020 period, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), together with national public and private co-financing, provide some €19 billion in total for investments in energy efficiency in public and residential buildings.
Освен това в подкрепа на инвестициите в енергийната ефективност функционират допълнително и редица други инструменти на ЕС, по-специално Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) и „Хоризонт 2020“. 
In addition, a number of other EU instruments work in complement to support energy efficiency investments, in particular the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and Horizon 2020.