natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Тази мярка се прилага за програм‐ ния период 2007—2013 г. по ос 2, която е насочена към устойчивото използване на горски площи като начин за подобряване на околната среда и ландшафта в ЕС. 
This measure was available in the programming period 2007–13 under Axis 2, which targeted the sustainable use of forestry land as a way to improve the environ‐ ment and the countryside in the EU.
Към края на 2012 г. общият размер на подпомагането по ЕЗФРСР за мярка 226 е в размер на 1,55 млрд. евро за периода 2007—2013 г. 
At the end of 2012 the total EAFRD support programmed for measure 226 amounted to 1,55 billion euro for the period 2007–13.
III Одитът на Сметната палата обхвана Комисията и избрани държави членки (Австрия, Франция (Акви‐ тания), Италия (Базиликата), Испания (Андалусия) и Словакия). 
III The Court’s audit covered the Commission and selected Member States (Austria, France (Aquitaine), Italy (Basilicata), Spain (Andalusia) and Slovakia).
Тези държави членки, взети заедно, пред‐ ставляват повече от 85 % от всички разходи, декла‐ рирани към 31.12.2012 г. 
These Member States together accounted for more than 85 % of the total expenditure declared as of 31 December 2012.
По‐голямата част от подпо‐ магането (80 %) е насочено за превантивни действия, основно срещу пожари. 
Most of the support (80 %) was for preventive actions, mainly against fire.
06 VПревантивните действия не са били достатъчно добре насочени. 
06 VPreventive actions were not sufficiently targeted.
Сметната палата отбелязва, че въпреки че мярка 226 е насочена към гори, класифицирани като заплашени от среден до висок риск от пожар, на ниво ЕС липсва общо определение или критерии за тяхното идентифициране. 
The Court noted that while measure 226 targets forests at medium to high risk of fire, there is no common EU definition or criteria to identify them.
В различни аспекти процедурите за подбор в държавите членки са незадоволителни, като липсват ясни критерии за подбор и ефективна оценка на предлаганите действия или се пренебрегват някои области на риск. 
Selection procedures in the Member States were deficient in dif‐ ferent respects, lacking explicit selection criteria or an effective evaluation of proposed actions or neglecting some areas of risk.
Целите за околната среда не са дос‐ татъчно приоритизирани на етапа на подбора, а поня‐ кога са пренебрегвани по време на изпълнението. 
The environmental objectives were insufficiently prioritised at the selection stage and sometimes overlooked during the implementation.
VI По време на одита бяха установени дейности, непод‐ ходящи за постигане на целите на мярката. 
VI The audit found actions which were not appropriate to achieve the objectives of the measure.
Въпреки че по своето естество (противопожарни просеки, разреждане, разчистване и т.н.) много от проверените съфинансирани дейности като цяло са допринесли за постигане на целите на подпомагането, Сметната палата установи, че са изпълнявани и дейности, които не са свързани с природни бедствия или пожари, а са извършени поради други икономически или екологични съображения. 
Even though by their nature (firebreaks, thinning, clearing, etc.) many of the co‐financed actions reviewed generally contrib‐ uted to the objectives of the support, the Court found cases not related to natural disasters or fire, but motiv‐ ated by other economic or environmental objectives.
По отношение на някои от извършваните операции не беше възможно да се проверят основни изисквания за допустимост поради липсата на документация. 
For some types of the implemented operations key eligibility requirements could not be verified due to lack of documentation.
Сметната палата също така установи случаи, при които горски пътища са използ‐ вани за икономическа експлоатация на горите, без да е доказана конкретна полза във връзка с предотвра‐ тяването на пожари. 
The Court also found cases of forest roads used for the economic exploitation of the forests where the particular benefit for fire prevention was not demonstrated.
Високата гъстота на изградените пътища също може да доведе до отрицателни ефекти за околната среда. 
The high density of the roads constructed could also have negative environmental effects.
VII Икономическата ефективност на финансираните дей‐ ности не е била добре гарантирана. 
VII The cost‐effectiveness of the actions financed was not adequately ensured.
Сметната палата установи случаи, при които прагът за публично подпо‐ магане често е променян, без това да бъде обосно‐ вано, или пък стандартните разходи в даден регион са били значително по‐високи от тези за сходни дейности в друг регион, или е бил използван по‐скоро ръчен труд, а не механизиран, като това е довело до по‐високи разходи. 
The Court found cases where the ceiling of public support was frequently modified without justification, where standard costs in a region were significantly higher than in another for similar actions and where manual work was prioritised rather than using machines, resulting in higher costs.
Сметната палата откри също така ситуации, при които е имало риск публичното подпо‐ магане да бъде прекомерно, тъй като са били избрани вече приключени проекти, бенефициентите са били в състояние да финансират самостоятелно операци‐ ите или подпомагането е било използвано за земедел‐ ски парцели. 
There were also situations presenting risks of excessive public support when already completed projects were selected, where beneficiaries were able to finance operations on their own and where support went to agricultural parcels.
Кратко изложение 07 VIII На последно място, въведените инструменти за мони‐ торинг не позволяват на Комисията и на държавите членки да оценят по подходящ начин ефикасността и ефективността на мярката. 
Executive summary 07 VIII Finally, the monitoring tools in place did not allow the Commission and the Member States to adequately assess the efficiency and effectiveness of the measure.
По‐специално, показа‐ телите за изпълнение, установени в ОРМО, са били незадоволителни и наличните оценки са били от ограничена полза. 
In particular, the performance indicators established in the common monitoring and evaluation framework (CMEF) were insufficient and the evaluations avail‐ able were of limited usefulness.
Не беше възможно да се формули‐ рат заключения относно ефективността на преван‐ тивните действия, тъй като тя не е била измерена. 
It was not possible to draw conclusions on the effectiveness of the preven‐ tive actions because it had not been measured.
Има вероятност установените слабости да продължат да съществуват през периода 2014—2020 г., тъй като предлаганите нови инструменти за мониторинг не са подобрили рамката за мониторинг за това конкретно подпомагане. 
The weaknesses identified are likely to persist in the period 2014–20 since the new proposed monitoring tools have not improved the monitoring framework for this specific support.
01 рите предотвратяват ерозията на В ЕС общата площ на горите и другите залесени земи възлиза на приблизи‐ телно 180 млн. хектара, което е около 42,4 % от общата земна площ на ЕС и е повече, отколкото площта, използ‐ вана за селскостопански цели (около 174 млн. ха)3. 
Introduction 08 The protective function of forests 01 In the EU the total area of forests and other wooded land accounts for about 180 million hectares, which is about 42,4 % of the total EU land area and more than the land area used for agri‐ cultural purposes (about 174 million hectares)3.
Горите са многофункцио‐ в) нални и допринасят за изпълнението на икономически, социални и еколо‐ гични цели. 
Forests are multifunctional, serving economic, social and environ‐ mental purposes.
Социално‐икономиче‐ ското значение на горите е високо: производството и преработването на дървесина допринася за развитието на селските райони и осигурява ми‐ лиони работни места, често в средни и малки по размер предприятия4. почвите и опустиняването, особе‐ но в планините или в полусухите райони, най‐вече като намаляват оттока и понижават скоростта на ветровете. 
The socioeconomic importance of forests is high: wood production and processing contributes to rural development and provides millions of jobs, often in medium and small rural enterprises4.
02 От няколко десетилетия насам функ‐ циите на горите във връзка с околната среда предизвикват все по‐голямо внимание, най‐вече по отношение на опазването на биологичното раз‐ нообразие и, в последните години, в контекста на климатичните промени. 
02 For several decades, environmental forest functions have attracted increas‐ ing attention mainly in relation to the protection of biodiversity and, more recently, in the context of climate change.
Горите имат важна защитна функция5: а) Горите защитават населените места и инфраструктурата. 
Forests play an important protective function5: (a) Forests protect settlements and infrastructure.
Мно‐ го планински региони в Европа биха били необитаеми без нали‐ чието на гори, които предпазват пътищата, железопътните линии, обработваемите земи и дори цели населени места от щети или раз‐ рушения от свлачища, кални реки, падащи камъни и лавини. г) Горите съхраняват биологичното разнообразие. 
Many mountain areas in Europe would be uninhab‐ itable without forests that protect roads, railways, cultivated areas and even entire settlements from damage or destruction through landslides, mudflows, rock falls and avalanches. (b) Forests protect soil.
Горите са ключов елемент от европейската приро‐ да и са дом на най‐големия брой гръбначни животни на конти‐ нента. 
For‐ ests are a key component of Euro‐ pean nature and they are home to the largest number of vertebrates on the continent.
Хиляди видове насекоми и безгръбначни животни, както и много растения, живеят в горски местообитания. д) Горите поглъщат въглерод. 
Thousands of species of insects and inverte‐ brates as well as many plants are also confined to forest habitats. (e) Forests as sinks of carbon.
Горите са важно звено от глобал‐ ния цикъл на въглерода поради способността им да извличат CO2 от атмосферата и да го задържат в своята биомаса и почва. 
Forests are an essential link in the global carbon cycle because of their capacity to remove carbon dioxide (CO2) from the atmosphere and to store it in their biomass and soil.
Въведение 09 Пожари и природни бедствия Пожари 04 В периода 1983—2012 г. пожарите са причинили изгарянето на средно 480 000 ха6 горски площи всяка година в ЕС. 
Fire 04 In the period 1983–2012 fires burned on average 480 000 ha6 of forest area in the EU every year.
Средната изгоряла площ е зна‐ чително по‐голяма в периода 1983— 1992 г., отколкото през следващите две десетилетия, в рамките на които средствата за борба срещу горските пожари в държавите членки значител‐ но са се подобрили (вж. графика 1)7. 
The average burnt area was significantly higher during the period 1983–92 than in the following decades, during which the improvement of forest fire fighting means in the Member States played an important role (see Graph 1)7.
6 Статистически данни на EFFIS относно изгорелите площи за периода 1980— 2012 г. 
6 EFFIS statistics on burnt areas for the period 1980–2012.
Средната стойност се основава на информация от 20 държави членки на ЕС. 
The average value is based on information from 20 EU Member States.
Липсва информация за следните страни: BE,DK, IE, LU, MT, NL, UK. 
No information was available for Belgium, Denmark, Ireland, Luxembourg, Malta, the Netherlands or the United Kingdom.
7 Съвместен доклад на JRC и ГД „Околна среда“, Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa, 2012, (Горски пожари в Европа, Близкия Изток и Северна Африка през 2012 г.). 
7 Joint report of the JRC and the Directorate‐General for the Environment, Forest Fires in Europe, the Middle East and North Africa, 2012.
Докладваните статистически данни се отнасят до 19 държави членки. 
The statistical data reported covers 19 Member States.
Данните са за периода 1980—2012 г. за южните държави членки (Гърция, Испания, Франция, Италия и Португалия). 
Data relate to the period 1980–2012 for southern Member States (Greece, Spain, France, Italy and Portugal).
За всички останали държави членки (България, Чешка република, Германия, Естония, Кипър, Латвия, Унгария, Австрия,Полша, Румъния, Словакия, Финландия и Швеция) информацията е за периода 1990—2012 г. 
For all the rest (Bulgaria, Czech Republic, Germany, Estonia, Cyprus, Latvia, Hungary, Austria, Poland, Romania, Slovakia, Finland and Sweden), data are reported for the period 1990–2012.
1993—2002 г. 2003—2012 г. Източник: Съвместен доклад на JRC (Съвместен изследователски център) и ГД „Околна среда“, Горски пожари в Европа, Близкия Изток и Северна Африка (Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa), 2012 г. 
Average burnt area (ha) per year from 1983 to 2012 600 000 550 000 500 000 450 000 400 000 350 000 300 000 198 3-199 2 199 3-200 2 200 3-201 2 Source: Joint report of the Joint Research Centre (JRC) and the Directorate‐General for the Environ‐ ment, Forest Fires in Europe, the Middle East and North Africa, 2012.
Въведение 10 05 Над 95 % от тези пожари са причине‐ ни от човека, било то умишлено или поради небрежност (напр. пожари в резултат от земеделски практики като изгаряне на слама или храсти, из‐ гаряне на горски отпадъци или подно‐ вяване на пасища, цигари). 
Graph 1 Introduction 10 05 Over 95 % of these fires are caused by humans, either deliberately or by negligence (for example, fires as‐ sociated with agricultural practices, such as straw or shrub burning, forest debris burning or pasture renewals, cigarettes).
Около 85 % от общата изгоряла площ от горски пожари се намира в Средиземномор‐ ския регион и Португалия. 
About 85 % of the total area burned by forest fires is located in the Mediterranean region and Portugal.
Скорошни горски пожари водят до изгаряне на големи площи в Португалия (2003 г. и 2005 г.), Гърция (2007 г.) и Испания (2006 г.). 
Recent forest fires resulted in large burnt areas in Portugal in 2003 and 2005, in Greece in 2007 and in Spain in 2006.
За сериозно засегнатите гори възстановяването до състоянието им преди пожара представлява голя‐ мо предизвикателство, особено във връзка с биологичното разнообразие. 
Seriously affected for‐ ests face a major challenge to recover pre‐fire condition, in particular with re‐ gard to biodiversity.
Въздействието върху околната среда на горските пожари не се ограничава до загуба на биологичното разнооб‐ разие и до щети за екосистемите. 
The environmen‐ tal impact of forest fires is not limited to loss of biodiversity and damage to ecosystems.
Пожарите водят и до изхвърляне на емисии от частици и газове (в т.ч. CO2) в атмосферата, загуба на минерални хранителни вещества, унищожава‐ не на органичния слой на почвата и изменения в нивата на филтрацион‐ ните води в почвата. 
They also result in emis‐ sions of particles and gases (including CO2) into the atmosphere, outflow of mineral nutrients, destruction of the organic layer of the soil and changes in the water infiltration rates in the soil, which make burnt areas prone to ero‐ sion, soil loss and landslides.
Честите горски пожари в комбинация със суши могат също така да доведат до опустиняване8. 
Recurrent forest fires combined with droughts may also lead to desertification8.
Други видове бедствия 06 В периода 1950 г.—2009 г. силните бури са основната причина за нане‐ сени щети в Европа. 
Other types of disasters 06 In the period from 1950 to 2009 wind storms were the most damaging causes in Europe.
Загубите в резул‐ тат от бури представляват над 50 % от всички видове щети за горите по причини, несвързани с живи орга‐ низми9. 
Storm losses exceed‐ ed 50 % of all abiotic types of forest‐ related damage9.
Най‐разрушителните бури от скорошния период са през годините 1999 г., 2005 г., 2007 г. и 2009 г. 
The most destructive storms in the most recent period hap‐ pened in 1999, 2005, 2007 and 2009.
Бури‐ те от 1999 г. (Lothar и Martin) нанасят катастрофални щети на Франция и Централна Европа, като са повреде‐ ни близо 200 млн. м3 дървесина. 
The storms of 1999 (‘Lothar’ and ‘Mar‐ tin’) brought the most catastrophic damage to France and central Europe with nearly 200 million m3 of damaged wood.
През януари 2005 г. бурята Gudrun премина‐ ва през Южна Швеция и нанася щети на 66 млн. м3 дървесина (приблизи‐ телно равностойността на годишната реколта от дървесен материал в Шве‐ ция). 
In January 2005 the storm ‘Gudrun’ swept through southern Sweden and produced 66 million m3 of storm‐ damaged wood (roughly equivalent to the yearly timber harvest in Swe‐ den).
През януари 2007 г. бурята Kyrill причинява значителни щети в Цен‐ трална Европа, в т.ч. загуби на дървен материал в горите в размер на 45 млн. м3 (от които 16 млн. м3 в Германия). 
In January 2007, the storm ‘Kyrill’ caused extensive damage in central Europe, including a forest loss of 45 million m3 (of which 16 million m3 in Germany) of standing timber.
През януари 2009 г. бурята Klaus пова‐ ля огромни площи горски масиви във Франция (37 млн. м3, основно морски бор), Испания и Италия10. 
In January 2009 the storm ‘Klaus’ levelled enormous areas of plantation forest in France (37 million m3, mainly maritime pine), Spain and Italy 10.
Освен отри‐ цателното въздействие върху околна‐ та среда има също така последици от социален характер (смъртни случаи) и от икономически характер (спад на цените на дървесината) поради пуска‐ нето на пазара на голямо количество повреден дървен материал11. 
Besides the negative environmental impacts, there are social (deaths) and economic (de‐ pressed timber prices) consequences linked to releasing on to the market such huge quantities of damaged timber11.
07 Все по‐чести и тежки суши засягат големи площи в Европа и водят до не‐ достиг на вода и засилен натиск върху водните ресурси. 
07 More frequent and severe droughts affect large areas of Europe, causing water scarcity and increased pressure on water resources.
От друга страна, Европа е засегната през последните няколко години от различни голе‐ ми наводнения. 
On the other hand, several major flood disasters oc‐ curred in Europe in the last few years.
Подобни бедствия нанасят вреди и на горите, въпреки че в по‐малка степен в сравнение с пожа‐ рите, бурите и биотичните агенти като насекомите (напр. бръмбарите короя‐ ди), болестите, дивата флора и фауна и неконтролираните пасища12. 
Such disasters also damage forests, although to a more limited extent than fire, storms and biotic agents like insects (e.g. bark beetles), diseases or wildlife and uncontrolled grazing12.
8 Доклад на ЕАОС No 3/2008, European forests – ecosystem conditions and sustainable use (Европейските гори – условия на екосистемата и устойчива употреба), стр. 
8 EEA Report No 3/2008 ’European forests — ecosystem conditions and sustainable use’, p.
9 COM(2010) 66 окончателен, стр. 
9 COM(2010) 66 final, p.
12; Технически доклад на ЕАОС No 13/2010, Отчитане на въздействията от природни бедствия и технически аварии в Европа, стр. 
12; EEA Technical Report No 13/2010 ’Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe’, p.
10 Технически доклад на ЕАОС No 13/2010, Отчитане на въздействията от природни бедствия и технически аварии в Европа, стр. 
10 EEA Technical Report No 13/2010 ’Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe’, pp. 33–40.
Доклад на Европейския институт за гората във връзка със семинара STORMS относно политиките за минимизиране и възстановяване на щетите от бури, причинени на горите (Policies for Forest Storm Damages Mitigation and Restoration), 1 юли 2010 г., Брюксел, стр. 
EFI report from STORMS Workshop on ‘Policies for forest storm damages mitigation and restoration’, 1 July 2010, Brussels, p.
11 COM(2010) 66, окончателен, стр.12. 
11 COM(2010) 66 final, p. 12.
12 Технически доклад на ЕАОС No 3/2008 „Европейските гори – условия на екосистемата и устойчива употреба“, стр. 53 и 54: през 2005 г. в Швеция около 2 900 000 ха гори, основно млади борове (Pinus sylvestris), са повредени от лосове (Alces alces), а в Южна Италия почти 500 000 ха са повредени поради екстензивна паша на добитъка. 
12 EEA Technical Report No 3/2008 ‘European forests — ecosystem conditions and sustainable use’, pp. 53‐4: in 2005 in Sweden around 2 900 000 hectares of damage, largely of young pines (Pinus sylvestris) caused by browsing moose (Alces alces) and in southern Italy almost 500 000 hectares of damage due to extensive grazing by livestock.
13 Регламент (ЕИО) No 3529/1986 на Съвета от 17 ноември 1986 г. относно опазването на горите на Общността от пожари (ОВ L 326, 21.11.1986 г., стр. 
13 Council Regulation (EEC) No 3529/1986 of 17 November 1986 on protection of the Community’s forests against fire (OJ L 326, 21.11.1986, p.
5) и Регламент (ЕИО) No 2158/92 на Съвета от 23 юли 1992 г. относно опазването на горите на Общността от пожари (ОВ L 217, 31.7.1992 г., стр. 
5) and Council Regulation (EEC) No 2158/92 of 23 July 1992 on protection of the Community’s forests against fire (OJ L 217, 31.7.1992, p.
14 Член 30 от Регламент (ЕО) No 1257/99 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) и за изменение и отмяна на някои регламенти (ОВ L 160, 26.6.1999 г., стр. 
3). 14 Article 30 of Council Regulation (EC) No 1257/99 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (OJ L 160, 26.6.1999, p.
Въведение 11 Политиката за развитие на селските райони: ключов инструмент за опазване на горите на ЕС 08 ЕС допринася от дълго време за опазването на горите, по‐специал‐ но във връзка с предотвратяването на пожари. 
Introduction 11 The rural development policy: a key instrument for the protection of EU forests 08 The EU has a long history of contribut‐ ing to forest protection, in particular with regard to fire prevention.
В периода 1986—2002 г. горите в ЕС са предмет на различни специфични регламенти, насочени към предотвратяване на горски пожари13, а от 2000 г. опазването на горите е включено в политиката за развитие на селските райони14. 
In the period 1986 to 2002 EU forests benefited from specific regulations devoted to forest fire prevention13 and since 2000 forest protection has been included in the rural development (RD) policy14.
09 Политиката за развитие на селските райони за програмния период 2007— 2013 г. е насочена към три основни цели15, които следва да се постигнат чрез серия от мерки, групирани за всяка цел по тематични оси, които се подпомагат финансово чрез ЕЗФРСР16: а) подобряване конкурентоспособ‐ ността на секторите на земеделие‐ то и горското стопанство (Ос 1); б) подобряване на околната среда и ландшафта (Ос 2); в) подобряване на качеството на живот в селските райони и насър‐ чаване на разнообразяването на селската икономика (Ос 3). 
09 The RD policy for the programming period 2007–13 focused on three core objectives15 to be achieved by a series of measures grouped, for each objec‐ tive, in a ‘thematic axis’ financially supported through the EAFRD16: (a) improving the competitiveness of the agricultural and forestry sector (Axis 1); (b) improving the environment and the countryside (Axis 2); (c) improving the quality of life in rural areas and encouraging di‐ versification of the rural economy (Axis 3).
10 В периода 2007—2013 г. една от спе‐ цифичните мерки за горите (мярка 122: „подобряване икономическата стойност на горите“) е обхваната от ос 117, а различни други мерки са от приложното поле на ос 218. 
10 In the period 2007–13, one forestry‐ specific measure (measure 122: ‘Improvement of the economic value of forests’) was covered by Axis 117 and various others by Axis 218.
Политиката за развитие на селските райони подкрепя възстановяването на потенциала на горското стопанство 15 Член 4 от Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета. 
The total public support may cover up to 100 % of the eligible costs incurred by the beneficiaries of the measure. 15 Article 4 of Council Regulation (EC) No 1698/2005.
16 За периода 2014—2020 г. групирането на мерките по оси вече не се използва. 
16 For the period 2014–20, the grouping of measures in axes has been abandoned.