natgillin/translations-raw huggingface dataset:
103 По дефиниция равнището на неизпълнените поети задължения (RAL) може да бъде намалено по три начина: o увеличаване на равнището на бюджетните кредити за плащания, ако не са достатъчни; o отмяна на неизползваните средства; или o намаляване на равнището на бюджетните кредити за поемане на задължения в бюджетите за бъдещи периоди, като се оставят достатъчно бюджетни кредити за плащания за изплащането на непогасените задължения87. 
103 By definition, the level of RAL can be decreased in three ways by: o increasing the level of payment appropriations when insufficient; o decommitting funds; or o reducing the level of commitment appropriations in future budgets, thus leaving sufficient payment appropriations to pay outstanding commitments 87.
104 Увеличаването на бюджетните кредити за плащания и намаляването на бюджетните кредити за поемане на задължения е по решение на бюджетните органи. 
104 Increasing the payment appropriations and decreasing the commitment appropriations is a decision of the budgetary authorities.
Отмяната на задължения е строго дефинирана във финансовите правила, 86 Финансов регламент, приложим за общия бюджет на Съюза — юли 2018 г., Приложение — Междуинституционално сътрудничество в хода на бюджетната процедура. 
86 Financial Regulation applicable to the general budget of the Union п July 2018, Annex - Interinstitutional cooperation during the budgetary procedure.
87 Вж. точка 2.36 от годишния доклад на ЕСП за 2016 г. 48 
87 See paragraph 2.36 of our annual report for 2016. 41
Въпреки че през последните години обемът на отменените задължения е малък, те все пак представляват неусвоени бюджетни средства, които вече не могат да допринесат за постигането на целите на политиката. 
represent unutilised budgetary resources that can no longer contribute to the policy objectives.
105 Равнището на неизпълнените поети задължения (RAL) за периода 2014— 2020 г. се очаква да намалее в периода 2020—2025 г., когато би трябвало да остане незначителна сума за разплащане. 
105 The RAL from the 2014-2020 period is expected to decline from 2020 until 2025, when what remains will normally be insignificant.
Основното предизвикателство ще бъде да се гарантира, че през новия период няма да започнат да се създават дори още по-големи RAL. 
The main challenge will be to ensure that an even higher RAL does not start to build in the new period.
Някои от мерките, въведени от Комисията за текущата МФР (като годишното уравняване на сметките) или предложени за следващата МФР (промяна от „n+3 „към „n+2“, правилото за намаляване на предварителното финансиране, поддържането на сходни механизми за управление и контрол (като напр. запазването на определените компетентни органи в държавите членки), по-голяма гъвкавост при прехвърлянето на средства в рамките на програмите и между тях)88 могат да осигурят частично справяне с това предизвикателство. 
Some of the measures the Commission introduced for the current MFF (such as the annual clearance of accounts) or proposed for the next MFF (change from рn+3с to рn+2с decommitment rule, lower pre-financing, maintaining similar management and control arrangements (such as the roll-over of the designated authorities in the Member States), greater flexibility in transferring funds within and between programmes)88 may partially address this challenge.
106 Следните мерки също биха спомогнали да се избегне увеличаването на RAL в рамките на следващата МФР: o своевременно приемане на МФР за периода 2021—2027 г. и свързаните с нея многогодишни програми; o опростяване на правилата за изразходване на средствата от бюджета89; o по-точно прогнозиране на нуждите от плащания; o осигуряване на подходящ баланс между бюджетните кредити за поемане на задължения и бюджетните кредити за плащания. 
106 The following measures would also help avoiding the build-up of the RAL under the next MFF: o timely adoption of the 2021-2027 MFF and its associated multiannual prog ra mme s ; o simplification of the rules for spending the budget89; o sound forecasting of payment needs; o ensuring an appropriate balance between appropriations for commitments and payments .
88 Предложение за Регламент на Европейския парламент и Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите, COM(2018) 375. 
42 88 Proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund Plus, the Cohesion Fund, and the European Maritime and Fisheries Fund and financial rules for those and for the Asylum and Migration Fund, the Internal Security Fund and the Border Management and Visa Instrument, COM(2018)375.
89 Вж. информационно-аналитичните документи на ЕСП: „Опростяване на изпълнението на политиката на сближаване след 2020 г.“, май 2018 г., „Принос за опростяване на правилата на програмата на ЕС за научни изследвания след „Хоризонт 2020“, март 2018 г., „Бъдещето на Общата селскостопанска политика“, март 2018 г. 49 
89 Seeourbriefingpapers:рSimplificationinpost-2020deliveryofCohesionPolicyспMay 2018; рA contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020с п March 2018; рFuture of CAPс п March 2018.
Забележка 2: Общите суми на RAL не включват RAL за други институции. 
Note 2: The total amounts of RAL do not includethe RAL for other institutions.
Източник: ЕСП въз основа на информация от базите данни на Комисията. 
Source: ECA, based on information from the Commissionуs data warehouse.
51 Държава членка Суми, разпределени от МФР (в млрд. евро) Авансово финансиране до края на 2017 г. Междинни плащания до края на 2017 г. Общ процент на плащанията RAL за периода 2014 – 2020 г. към края на 2017 г. (в млрд. евро) a b c d e=c+d f FI 3,77 3,8% 33,9% 37,7% 0,7 AT 4,92 3,5% 26,7% 30,2% 1,3 IE 3,50 4,3% 25,8% 30,1% 0,9 LU 0,14 3,8% 23,6% 27,4% 0,0 EL 21,37 10,4% 14,4% 24,8% 6,5 PT 26,09 5,6% 16,5% 22,1% 8,8 SE 3,72 4,6% 17,5% 22,1% 1,3 EE 4,42 4,9% 16,3% 21,2% 1,4 LT 8,45 4,9% 15,0% 19,9% 2,9 CY 0,95 6,0% 13,3% 19,3% 0,4 DK 1,55 3,9% 15,4% 19,3% 0,5 FR 27,84 4,7% 14,3% 19,0% 10,1 UK 16,88 4,5% 13,1% 17,6% 6,4 HU 25,11 5,1% 12,2% 17,3% 9,5 LV 5,69 5,0% 12,2% 17,2% 2,1 DE 27,93 4,5% 12,5% 17,0% 10,8 NL 1,89 4,4% 12,0% 16,4% 0,7 RO 31,18 5,7% 10,4% 16,1% 11,9 BG 9,99 5,0% 10,9% 15,9% 3,9 BE 2,87 5,3% 10,4% 15,7% 1,1 PL 86,65 5,2% 10,4% 15,6% 33,2 CZ 23,89 5,1% 9,6% 14,7% 9,8 SK 15,49 5,1% 9,0% 14,1% 6,2 SI 3,95 4,8% 8,9% 13,7% 1,7 ES 42,56 5,0% 6,8% 11,8% 17,5 MT 0,83 5,0% 6,3% 11,3% 0,4 HR 10,93 5,2% 5,7% 10,9% 4,7 IT 44,70 5,1% 5,5% 10,6% 20,3 CB 9,26 5,6% 2,7% 8,3% 3,1 Общо 466,54 5,3% 11,1% 16,4% 178,2 Бележка 1: ТС е съкращение за програмите за трансгранично сътрудничество. 
Annex II я Cumulative payment rates and RAL by Member State at the end of 2017 for the 2014-2020 MFF 44 Member State Amounts allocated from MFF (billion euro) Pre-financing until end-2017 Interim payments until end-2017 Total payment rate 2014-2020 RAL at end 2017 (billion euro) a b c d e=c+d f FI 3.77 3.8 % 33.9 % 37.7 % 0.7 AT 4.92 3.5 % 26.7 % 30.2 % 1.3 IE 3.50 4.3 % 25.8 % 30.1 % 0.9 LU 0.14 3.8 % 23.6 % 27.4 % 0.0 EL 21.37 10.4 % 14.4 % 24.8 % 6.5 PT 26.09 5.6 % 16.5 % 22.1 % 8.8 SE 3.72 4.6 % 17.5 % 22.1 % 1.3 EE 4.42 4.9 % 16.3 % 21.2 % 1.4 LT 8.45 4.9 % 15.0 % 19.9 % 2.9 CY 0.95 6.0 % 13.3 % 19.3 % 0.4 DK 1.55 3.9 % 15.4 % 19.3 % 0.5 FR 27.84 4.7 % 14.3 % 19.0 % 10.1 UK 16.88 4.5 % 13.1 % 17.6 % 6.4 HU 25.11 5.1 % 12.2 % 17.3 % 9.5 LV 5.69 5.0 % 12.2 % 17.2 % 2.1 DE 27.93 4.5 % 12.5 % 17.0 % 10.8 NL 1.89 4.4 % 12.0 % 16.4 % 0.7 RO 31.18 5.7 % 10.4 % 16.1 % 11.9 BG 9.99 5.0 % 10.9 % 15.9 % 3.9 BE 2.87 5.3 % 10.4 % 15.7 % 1.1 PL 86.65 5.2 % 10.4 % 15.6 % 33.2 CZ 23.89 5.1 % 9.6 % 14.7 % 9.8 SK 15.49 5.1 % 9.0 % 14.1 % 6.2 SI 3.95 4.8 % 8.9 % 13.7 % 1.7 ES 42.56 5.0 % 6.8 % 11.8 % 17.5 MT 0.83 5.0 % 6.3 % 11.3 % 0.4 HR 10.93 5.2 % 5.7 % 10.9 % 4.7 IT 44.70 5.1 % 5.5 % 10.6 % 20.3 CB 9.26 5.6 % 2.7 % 8.3 % 3.1 Total 466.54 5.3% 11.1% 16.4% 178.2 Note 1: CB refers to cross border programmes.
Източник: ЕСП, въз основа на доклада на Комисията „Анализ на бюджетното изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове през 2017 г.“. 
Source: ECA, based on the Commission report рAnalysis of the budgetary implementation of the ESI funds in 2017с.
Екип на ЕСП Бързият преглед на казус „Преглед на неизпълнените поети задължения в бюджета на ЕС“, изготвен от ЕСП, беше приет от Одитен състав V „Финансиране и административно управление на ЕС“, с ръководител Lazaros S. Lazarou — член на ЕСП. 
ECA team This ECAуs Rapid Case Review рOutstanding commitments in the EU budget п A closer lookс was adopted by Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou.
Одитът беше ръководен от члена на ЕСП Annemie Turtelboom, със съдействието на Dennis Wernerus, ръководител на нейния кабинет; Margit Spindelegger, главен ръководител; Paul Sime, ръководител на задача; Michael Tatianos и Mircea-Cristian Martinescu. 
The task was led by ECA Member Annemie Turtelboom, supported by Dennis Wernerus, Head of Private Office; Margit Spindelegger, Principal Manager; Paul Sime, Head of Task; Michael Tatianos and Mircea-Cristian Martinescu.
Thomas Everett предостави езикова помощ, а Manuela Magliocca и Valérie Tempez-Erasmi предоставиха секретарска помощ. 
Thomas Everett provided linguistic support and Manuela Magliocca and Val▌rie Tempez-Erasmi provided secretarial assistance.
След години на почти непрекъснато нарастване, неизпълнените поети задължения в бюджета на ЕС достигнаха ново рекордно равнище от 267 млрд. евро към края на 2017 г. 
After years of almost uninterrupted increase, the EU budgetуs outstanding commitments reached a new high of ш267 billion by the end of 2017.
По-голямата част от тях представляват задължения от бюджета на ЕС за плащания за бъдещи години. 
Most of them represent a future payment obligation of the EU budget.
В този преглед Сметната палата разяснява как се e променял размерът им с течение на времето и кои са основните причини за възходящата тенденция. 
With this review, we provide insight into how their amount has evolved over time and what are the main factors behind the upward trend.
Сред тях са: по-високите бюджетни кредити за поемане на задължения, надвишаващи бюджетните кредити за плащания, приключването на една МФР, което се слива с началото на новата МФР, както и бавното прилагане на програмите, финансирани от ЕС, в държавите членки. 
Such factors include commitment appropriations being higher than payment appropriations, the closure of one MFF overlapping with the start of a new one and the EU financed programmes in the Member States facing slow implementation.
Сметната палата идентифицира рисковете за бюджета на ЕС от големия размер непогасени бюджетни задължения, като например невъзможността да бъдат посрещнати бъдещи нужди от плащания, както и възможни решения. 
We identify the risks posed to the EU budget by the large amount of outstanding commitments such as the impossibility to meet future payment needs, as well as possible solutions.
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Тел. +352 4398-1 За запитвания: eca.europa.eu/bg/Pages/ContactForm.aspx Уебсайт: eca.europa.eu Туитър: @EUAuditors ©Европейски съюз, 2019 г. За всяко използване или възпроизвеждане на снимките или на другите материали, чиито авторски права не са притежание на Европейския съюз, трябва да бъде поискано разрешение пряко от притежателите на авторските права. 
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ╘ European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders.
Бърз преглед на конкретен казус Практиката на докладване за устойчиво развитие – прилага ли се от институциите и агенциите на ЕС? юни 2019 г. BG 
Rapid case review Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies June 2019 EN
Приложение II Информация във връзка с устойчиво развитие, публикувана или събрана от институциите и агенциите на ЕС Акроними и съкращения Речник на термините Бележки в края на текста Екип на ЕСП 3 
Annexes Annex I — Approach and Methodology Annex II — Information related to sustainability, published or collected by EU Institutions and Agencies Acronyms and abbreviations Glossary Endnotes ECA team 3
Кратко изложение I Европейският съюз е поел ангажимент да изпълнява Програмата за устойчиво развитие до 2030 г. и нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР). 
Executive summary I The European Union is committed to implementing the 2030 Agenda for sustainable development and its 17 Sustainable Development Goals (SDGs).
В настоящия преглед се анализира състоянието на докладването по показателите за устойчиво развитие във връзка с постигането на ЦУР и устойчивост на равнището на ЕС, както и докладването от отделните институции и агенции на ЕС. 
This review takes stock of the status of reporting on the achievement of the SDGs and sustainability at EU level as well as reporting by individual EU institutions and agencies.
II Докладването за устойчиво развитие представлява практиката на измерване, оповестяване и отчитане пред вътрешните и външните заинтересовани страни за организационната дейност за постигане на целта за устойчиво развитие. 
II Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development.
Това е инструмент както за управление, така и за отчетност. 
Sustainability reporting is both a management and an accountability tool.
То включва докладване относно начина, по който дадена организация съобразява дейността си с въпросите на устойчивото развитие, както и нейното екологично, социално и икономическо въздействие. 
It involves reporting on how an organisation considers sustainability issues in its operations, and on its environmental, social and economic impacts.
III Няма конкретно правно задължение Комисията или другите институции на ЕС да изготвят доклади за устойчиво развитие. 
III There is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports.
Тъй като ЕС по принцип се е ангажирал с изпълнението на ЦУР и с постигането на целите за устойчиво развитие, се очаква тези доклади да бъдат неразделна част от годишните докладиза дейността и резултатите. 
Since the EU has committed itself to the SDGs and to achieving sustainable development in general, sustainability reporting would be expected to be an integral part of reporting on performance and results.
IV Този преглед показва, че Комисията не докладва относно приноса на бюджета на ЕС или дадена политика на ЕС за постигане на ЦУР. 
IV This review shows that the Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs.
Едно изключение е областта на външната дейност, където Комисията е започнала да адаптира системата си за отчитане на изпълнението към ЦУР и показателите за устойчиво развитие. 
One exception is the area of external action where the Commission has started to adapt its performance reporting system in relation to SDGs and sustainability.
Неотдавна Комисията публикува документ за размисъл, в който описва определени свои политики, свързани с ЦУР. 
The Commission has recently published a reflection paper where it describes selected Commission policies related to the SDGs.
Статистическата служба на ЕС (Евростат) публикува общо описание на „напредъка към постигането на ЦУР в контекста на ЕС“. 
The EU’s statistical office (Eurostat) publishes an overall description of the “progress towards the SDGs in an EU context”.
В него обаче не се прави опит за измерване на приноса на политиките и бюджета на ЕС за изпълнението на Програмата до 2030 г. 
However, this does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda.
V Настоящият преглед също така показва, че до голяма степен все още не съществуват предпоставки за подходящо докладване за устойчиво развитие. 
V This review also reveals that the pre-requisites for meaningful sustainability reporting are largely not yet in place.
Комисията е публикувала документ за размисъл, в който се описват сценарии за устойчива Европа, но понастоящем тя няма стратегия на ЕС, която да обхваща ЦУР до 2030 г. 
The Commission has published a reflection paper outlining scenarios for a sustainable Europe, but it does not currently have an EU strategy that covers the SDGs up to 2030.
VI В настоящия преглед се разглежда и какво правят институциите (освен Комисията) и агенциите на ЕС в областта на докладването за устойчиво развитие. 
VI This review also looked at what EU institutions (other than the Commission) and EU agencies do in the area of sustainability reporting.
ЕСП установи, че една институция на ЕС – Европейската инвестиционна банка – и една агенция – Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост – публикуват доклад за устойчиво развитие. 
We found that one EU institution, the European Investment Bank, and one EU agency, the European Union Intellectual Property Office, publish a sustainability report.
Другите институции и агенции на ЕС събират известна информация във връзка с отделни аспекти на устойчиво развитие и понякога я публикуват, но тя често е откъслечна и непълна и не обхваща като цяло устойчивото развитие. 
Other EU institutions and agencies collect some information related to sustainability, and sometimes publish it, but this is often piecemeal and incomplete and does not cover all aspects of 4
Информацията е свързана главно с начина, по който функционирането на организациите се отразява на практика върху устойчивото развитие, а не с това как са взели предвид устойчивостта в общата си стратегия и дейност. 
sustainability. The information mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability rather than how they have considered sustainability in their overall strategy and operations.
VII В настоящия преглед се открояват ползите за организациите, ангажирани с докладване за устойчиво развитие, и се описват тенденциите в одитирането на доклади за устойчиво развитие. 
VII This review highlights benefits for organisations engaging in sustainability reporting and describes developments in auditing sustainability reporting.
В него са представени и примери за практики в държавите членки както в публичния, така и в частния сектор. 
It also presents examples of practices in the Member States, both in the public and the private sectors.
VIII ЕСП установи четири предизвикателства пред докладването за устойчиво развитие в институциите и агенциите на ЕС: o Разработване на стратегия на ЕС за периода след 2020 г., която обхваща ЦУР и изграждането на устойчиво развитие o Интегриране на показателите за устойчиво развитие и ЦУР в бюджета на ЕС и в рамката на изпълнението o Налагане на практика за докладване по показателите за устойчиво развитие в институциите и агенциите на ЕС o Повишаване на надеждността на докладите за устойчиво развитие чрез одитиране 5 
VIII We identify four challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies: o Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability o Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework o Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies o Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 5
Въведение Устойчиво развитие и изграждането на устойчивост 01 Устойчивото развитие често се определя като „развитие, което отговаря на нуждите на настоящето, без да излага на риск способността на бъдещите поколения да посрещат своите нужди“1. 
Introduction Sustainable development and sustainability 01 Sustainable development is usually defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”1.
02 То се разбира като цялостен подход, обединяващ трите стълба на екологичната, социалната и икономическата устойчивост2. 
02 It is understood as a comprehensive approach linking the three pillars of environmental, social and economic sustainability2.
Тяхното интегриране не е непременно свързано с компромис между опазването на околната среда и икономическото развитие3. 
Integrating these does not necessarily mean a trade-off between the environment and economic development3.
Нещо повече, устойчивото развитие може да създава работни места и растеж4. 
Rather, sustainable development can create jobs and growth4.
03 Устойчивостта получава по-голямо внимание след осъзнаването, че изменението на климата вече пречи на икономиките и обществата, като засяга различни части от обществото по различни начини5. 
03 Sustainability is receiving increased attention with the realisation that climate change is already disrupting economies and societies affecting different parts of society in different ways5.
Това показва, че измеренията на устойчивостта в екологичен, социален и икономически аспект са тясно свързани. 
This illustrates that environmental, social and economic sustainability dimensions are closely linked.
Европейският център за политическа стратегия – аналитичният център на Комисията – изтъква пренебрегването на тези връзки като един от основните рискове за устойчивото бъдеще на ЕС6. 
The European Political Strategy Centre – the Commissions’ “think tank” – has highlighted overlooking these connections as one of the key risks to the sustainable future of the EU6.
04 Приемането на Програмата до 2030 г.7 и нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) от Общото събрание на ООН даде значителен нов стимул за устойчивото развитие в целия свят. 
04 The adoption of the 2030 Agenda7 and its 17 SDGs by the United Nations General Assembly has given appreciable new impetus to sustainable development worldwide.
ЦУР (фигура 1) се основават на трите главни аспекта на устойчивото развитие и включват елементи на икономическо развитие, социално приобщаване и устойчиво управление на опазването на околната среда8. 
The SDGs (Figure 1) are based on the three dimensions of sustainability and include elements of economic development, social inclusion and sustainable environmental management8.
За разлика от своя предшественик – Целите на хилядолетието за развитие – ЦУР са универсални и са насочени към всички държави. 6 
Unlike their predecessor – the Millennium Development Goals – the SDGs are universal and addressed to all countries. 6
Фигура 1 – 17-те цели за устойчиво развитие 7 Източник: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © Организация на обединените нации. 
Figure 1 – The 17 Sustainable Development Goals Source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © United Nations.
05 ЕС и неговите държави членки9 са се ангажирали да изпълнят Програмата до 2030 г. и да дадат своя принос към постигането на ЦУР. 
05 The EU and its Member States9 have committed themselves to implementing the 2030 Agenda and contributing to the SDGs.
Освен това устойчивото развитие е застъпено в Договорите за ЕС (каре 1). 
Furthermore, sustainable development is embedded in the EU treaties (Box 1). 7
8 Каре 1 Ангажиментът и разбирането на ЕС за устойчиво развитие Ангажирайки се с Програмата до 2030 г., Комисията посочи, че: „ЕС е решен да осигури развитие, което отговаря на нуждите на настоящето, без да излага на риск способността на бъдещите поколения да посрещат своите нужди. 
8 Box 1 The EU’s commitment to and understanding of sustainable development Upon committing to the 2030 Agenda, the Commission stated that “The EU is committed to development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs.