natgillin/translations-raw huggingface dataset:
На фигура 2 е показано, че основните 10-годишни стратегии на ЕС (Лисабонската стратегия и стратегията „Европа 2020“) обхващат и редица други ангажименти, като например приоритетите и плановете на Комисията за изпълнение на международните ангажименти на ЕС (например Парижкото споразумение относно изменението на климата). 
Figure 2 shows that the EU’s primary 10-year strategies (Lisbon strategy and Europe 2020) are overlaid with a series of other commitments such as the Commission’s priorities and plans to meet EU international commitments (such as the Paris Agreement on climate).
Успоредно с това фондовете на политиката на сближаване трябва да преследват и своите специфични задачи. 
In parallel, the Cohesion policy funds also have to pursue their specific missions.
Фигура 2 – Припокриващи се и несинхронизирани стратегически рамки и цели за дейностите на ЕС 17 КЛЮЧОВИ МЕЖДУНАРОДНИ АНГАЖИМЕНТИ НА ЕС РАЗХОДИ И РЕГУЛИРАНЕ РАЗХОДИ Лисабонска стратегия Парижко споразумение Цели за устойчиво развитие „Европа 2020+“? стратегиянаследващия Европейски съвет програма на следващата Комисия МФР 2021 –2027 г. Комисия „Барозу I“ Европейски съвет: до 2014 г. Комисия „Барозу II“ МФР 2007 – 2013 г. „Европа 2020“ Европейски съвет: Стратегическа програма за Съюза в период на промени Комисия „Юнкер“: десет приоритета МФР 2014 – 2020 г. 
Figure 2 – Overlapping and unsynchronised strategic frameworks and objectives for EU action 16 KEY EU INTERNATIONAL COMMITMENTS SPENDING AND REGULATION SPENDING Paris Agreement Sustainable Development Goals Europe 2020 + ? next European Council strategy next Commission’s programme MFF 2021-2027 Lisbon strategy Europe 2020 European Council: Strategic Agenda for the Union in times of change Juncker Commission: ten priorities MFF 2014-2020 1st Barroso Commission European Council: up to 2014 2nd Barroso Commission MFF 2007-2013 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Source: Briefing paper “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, Figure 6.
17 Това паралелно съществуване на няколко стратегически рамки и цели с припокриващи се периоди, цели, показатели и целеви стойности е сложно и може да бъде объркващо14. 
17 This coexistence of multiple strategic frameworks and objectives with overlapping periods, objectives, indicators and targets is complex and can be confusing14.
Сметната палата докладва, че макар Лисабонската стратегия (2000 – 2010 г.) да е била приета по същото време като МФР за периода 2000 – 2006 г., това не се е случило със стратегията „Европа 2020“ (обхващаща периода 2010 – 2020 г.), която е била приета в средата на МФР за периода 2007 – 2013 г., когато вече са били въведени механизмите за мониторинг, оценка и докладване. 
We reported that while the Lisbon strategy (2000-2010) was adopted at the same time as the MFF period 2000-2006, this was not the case for the Europe 2020 strategy (covering 2010-2020) which was adopted in the middle of the 2007-2013 MFF period – when the monitoring, evaluation and reporting arrangements were already in place.
В резултат на това не е било възможно да се докладва ефективно за приноса на бюджета на ЕС за стратегията на ЕС15. 
As a result, it was not possible to report effectively on the contribution of the EU budget to the EU strategy15.
18 Редица външни източници също насочиха вниманието към този въпрос и по-специално към „претовареността на целите“, което води до затруднения за стратегическото и оперативното изпълнение на политиката и затруднява осигуряването на съгласуваност16. 
18 A number of external sources have also drawn attention to this issue and in particular to “goal congestion”, leading to difficulties for the strategic and operational delivery of the policy and raising challenges for coherence16.
При такъв сценарий е предизвикателство да се гарантира съгласуван подход към изпълнението на политиката на сближаване. 3. 
In such a scenario, it is a challenge to ensure a coherent approach to the implementation of the Cohesion policy. 3.
Стратегическите цели следва да бъдат реалистични 19 Сметната палата установи редица случаи, в които стратегическите цели не са реалистични, като попадат в две широки категории: стратегическите цели невинаги са определени на правилното равнище или не е взето предвид наличното финансиране. 
Strategic objectives should be realistic 19 We have identified a number of instances where strategic objectives are not realistic, falling into two broad categories: strategic objectives are not always set at the right level or they do not take account of the funding available. 4.
Пример за стратегически цели, които не са определени на подходящо равнище: Сметната палата докладва за начина, по който водещите количествени цели на стратегията „Европа 2020“ са се развили от отделните цели за всяка държава членка. 
17 2014 annual report Example of strategic objectives not set at the right level: We reported on the way that the EU 2020 headline targets were developed from separate targets for each Member State.
По отношение на две от водещите цели, дори ако държавите членки успеят да постигнат собствените си национални цели, общата водеща цел на ниво ЕС пак не би била постигната17. 
For two headline targets, even if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline target at EU level would still not be achieved17.
Специален доклад относно единната европейска система за управление на железопътното движение Пример за стратегически цели, при които не се взема под внимание наличното финансиране: Сметната палата установи, че внедряването на нова система за управление на железопътното движение се основава на стратегически политически избор. 
Special report on a single European rail traffic management system Example of strategic objectives not taking account of the funding available: We found that the deployment of a new rail traffic management system had been based on a strategic political choice.
То е било стартирано без цялостна оценка на разходите и подходящо планиране, въпреки че разходите са на стойност близо 190 млрд. евро за периода до 2050 г.18 4. 
Even though it proved to involve costs of up to €190 billion by 2050, it was launched with no overall cost estimate or appropriate planning18.
21 Сметната палата докладва за един пример, при който липсата на обвързващо законодателство не е възпрепятствало споделянето на амбициите на ниво ЕС от страна на държавите членки. 
21 We did report on one example where the absence of binding legislation did not prevent EU-level ambitions from being shared by Member States.
Сметната палата констатира, че целите на ЕС в областта на образованието са адекватно отразени в оперативните програми и съответните проекти за периода 2007 – 2013 г., както и при разработването на програмите за програмния период 2014 – 2020 г. 
We found that the EU education objectives had been adequately considered in the operational programmes and related projects for 2007-2013 and in the design of programmes for the 2014-2020 programme period.
Това е така въпреки факта, че политиката на образование попада под пълната и изключителна компетенция на държавите членки и че стратегиите на ЕС се приемат под формата на заключения на Съвета, които не са правно обвързващи за държавите – членки на ЕС20. 
This was despite the fact that education policy is a full and exclusive competence of Member States and that EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States20.
Стратегическите цели трябва да бъдат отразени в оперативните цели 22 Понякога Комисията или държавите членки не преобразуват стратегическите цели в оперативни цели21. 
Strategic objectives should be translated into operational objectives 22 Sometimes the Commission or Member States do not translate the strategic objectives into operational objectives21.
В такъв случай има опасност целите на високо равнище да си останат само политически стремежи. 
Where this is the case, the high-level objectives risk remaining solely political aspirations.
Значението на преобразуването им в оперативни цели беше признато и от Европейския парламент22. 
The importance of this operationalisation has also been recognised by the European Parliament22.
Специален доклад относно широколентов достъп до интернет в държавите – членки на ЕС Стратегиите на държавите членки за изпълнение на инвестициите на ЕС в широколентов достъп до интернет в периода 2014 – 2020 г. не са в съответствие с всеобхватната стратегия „Европа 2020“. 
18 Special report on Broadband in the EU Member States Member States’ strategies for the implementation of EU’s investments in broadband in the 2014-2020 period were not consistent with the overarching Europe 2020 strategy.
Въпреки че някои определени цели са по-амбициозни от тези на стратегията „ЕС 2020“, нито една от проверените държави членки не беше включила в стратегията си национална цел във връзка с една от трите цели на ЕС — 50 % от домакинствата да станат абонати на свръхвисокоскоростна широколентова интернет връзка23. 
While some set targets that were more demanding than those in the Europe 2020 strategy, none of the Member States examined included in their strategy a national target relating to one of the three EU targets: take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband23.
23 За периода 2014 – 2020 г. Комисията се опита да превърне стратегическите цели на стратегията „Европа 2020“ в политика на сближаване чрез включването на тематични цели, разделени на инвестиционни приоритети, свързани 
23 For 2014-2020, the Commission sought to translate the Europe 2020 strategic objectives into Cohesion policy through the inclusion of thematic objectives broken down to investment priorities linked to the Europe 2020 headline targets.
Потенциалните ползи от това преобразуване са признати от ОИСР24, Комисията25 и Парламента26. 
The potential benefits of this move were recognised by the OECD24, Commission25 and the Parliament26.
На практика обаче политическите стремежи на стратегията „Европа 2020“ почиват върху сложна структура, състояща се от пет водещи количествени цели, седем водещи инициативи и 11 тематични цели. Въпреки това, поотделно или съвкупно, тези различни нива не са конструирани така, че да преобразуват политическите стремежи на стратегията „Европа 2020“ в полезни оперативни цели27. 
In practice, however, below the political Europe 2020 aspirations, there was a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and 11 thematic objectives; and these various tiers were not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives27.
Освен това Сметната палата установи, че с изключение на една, никоя от проверените държави членки не е превърнала водещите количествени цели на стратегията „Европа 2020“ в оперативни цели в програмите28. 
In addition, we found that all examined Member States except one failed to translate the Europe 2020 headline targets in the operational objectives in the programmes28.
Комисията също така подчертава, че водещите количествени цели на стратегията „Европа 2020“ могат да бъдат успешни само при наличието на силно национално и регионално участие и ангажираност на място29. 
Also, the Commission stressed that Europe 2020 headline targets can only succeed with strong national and regional participation and ownership on the ground29.
24 За политиката на сближаване – общото налично финансиране се разпределя предварително между държавите членки30. 
24 For Cohesion policy — the total funding available is pre-allocated to Member States30.
През март 2019 г. Сметната палата публикува бърз преглед на конкретен казус, в който представя по-подробна информация за предложения процес за предварително разпределяне на средствата по политиката на сближаване за държавите членки за следващия програмен период 2021 – 2027 г.31 25 Методът за разпределяне не се е променил значително след въвеждането му за първи път през 1999 г. 
In March 2019, we published a rapid case review providing more details on the proposed process for pre-allocating Cohesion policy funds to Member States for the next programme period 2021-202731.
Основният фактор за разпределянето на средствата е регионалният просперитет, изчислен въз основа на БВП на глава от населението32 – вж. таблица 3 по-долу. 
The main factor for allocating funds is regional prosperity, based on GDP per 2 The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information 2007-2013 2014-2020 2021-2027 capita32 - see Table 3 below.
Обвързаността с някои от преследваните стратегически цели се е увеличила, но остава ограничена. 
The link to some of the strategic objectives pursued has increased but remains limited.
2014 – 2020 г. 2021 – 2027 г. БНД за Кохезионния фонд) 83 % 86 % 81 % Пазар на труда, образование, демографски тенденции 17 % 14 % 15 % 2007 – 2013 г. 
GNI for Cohesion Fund) 83 % 86 % 81 % Labour market, education, demographics 17 % 14 % 15 % Climate 1% Migration 3% Total 100 % 100 % 100 % Source: Presentation “EU budget for the future: Regional development and Cohesion” by the Commission (for periods 2014-2020 and 2021-2027) and Commission estimate (for period 2007-2013).
26 Според Комисията предварителното разпределяне на средствата на държавите членки ограничава способността на бюджета да реагира на променящите се нужди. 
26 Pre-allocations to Member States, according to the Commission, limit the budget’s responsiveness to evolving needs.
С изключение на техническите корекции, които се извършват веднъж през всеки програмен период, не съществува никаква гъвкавост за преразпределяне на средствата между държавите членки през целия програмен период33. 
Except for a technical adjustment which takes place once during every programme period, there is no flexibility for re-allocating funds between Member States throughout the programme period33.
ОИСР счита, че този негъвкав аспект на МФР представлява отчетливо отклонение от практиките на националното бюджетиране, където правилото е да се извършва ежегодно или периодично преразпределяне на ресурсите в отговор на променящите се приоритети, а на практика в отговор на оценките на изпълнението и резултатите. 
The OECD considers that this inflexible aspect of the MFF marks a distinct departure from the practices of national budgeting, where annual or periodic reallocation of resources in response to changing priorities – and indeed in response to evaluations of performance and results – is the norm.
ОИСР добавя, че на практика националните заинтересовани страни считат разпределените средства, след като те веднъж бъдат определени в контекста на МФР, за „техни“ пари, които не следва да се коригират, освен в изключителни случаи34. 
The OECD adds that, in practice, national stakeholders see the allocations, once settled in the MFF context, as “their” money that should not be adjusted, except in extremis34.
И в предишни одити Сметната палата е констатирала, че е трудно да се получат резултати с добро качество от схеми, при които усвояването на средствата от държавите членки е имплицитна цел35. 
We have noted in previous audits that it is a challenge to obtain good qualitative results from schemes where absorption of funds by Member States is an implicit objective35.
Според Сметната палата при разпределянето на финансирането следва да се вземат под внимание нуждите и то да се основава на информация за миналите резултати. 1. 
We consider that the allocation of funding should take account of needs and be informed by past performance information. 1.
Разпределянето на финансирането за държавите членки следва да се основава на установените нужди и на преследваните цели 27 Това означава, че първо трябва да се направи оценка на нуждите на равнището на политиката на сближаване, като се вземат предвид както целите въз основа на Договора (например намаляване на регионалните неравенства), така и други актуални стратегически цели (напр. водещата цел на стратегията „Европа 2020“: Увеличаване на съвместните публични и частни инвестиции в НИРД до 3 % от БВП). 
The allocation of funding to Member States should be based on the identified needs and objectives pursued 27 This implies that there should first be a needs assessment at Cohesion policy level taking into account both the Treaty-based objectives (e.g. reduce regional disparities) and other relevant strategic objectives (e.g. EU 2020 Headline target: Increasing combined public and private investment in R&D to 3 % of GDP).
Тази оценка на нуждите следва да бъде превърната в цели на политиката, като се вземат предвид ограничените налични средства на ЕС. 
This needs assessment should be translated into policy objectives, taking into account the limited EU funds available.
Разпределянето на финансирането за държавите членки и техните региони следва да бъде в съответствие с тези цели на политиката. 
The allocation of funding to Member States and their regions should be in line with these policy objectives.
28 Както е посочено в наскоро публикувания бърз преглед на конкретен казус (точка 24), методът за разпределяне на средствата отчита до известна степен целите, заложени в Договора (напр. 
28 As our recently-published rapid case review (paragraph 24) sets out, the method for allocating funds takes account, to a certain extent, of Treaty based objectives (such as GDP) and evolving strategic objectives (such as some Europe 2020 related criteria).
Комисията обаче не се стреми последователно и структурирано да разпределя финансирането въз основа на нуждите и стратегическите цели. 2. 
But the Commission has not attempted to allocate funding in a consistent and structured way based on needs and strategic objectives. 2.
Разпределянето на финансирането на държавите членки следва да се основава на информация за резултатите от минали периоди 29 Според оценките на ОИСР, въпреки добре развитата рамка на ЕС за бюджетиране въз основа на изпълнението, резултатите на ЕС са сходни с тези на държавите от ОИСР, що се отнася до начина, по който информацията за изпълнението се използва в подкрепа на бюджетните решения. 
The allocation of funding to Member States should be informed by information on past performance 29 The OECD assessed that, despite the highly developed nature of the EU performance budgeting framework, the EU scores relatively similar to OECD countries in terms of how performance information is used to support budgetary decisions.
Констатацията на организацията обаче е, че връзките между информацията за изпълнението и по-общата политика за разпределяне на ресурсите са слаби36. 
However, it judged that the linkages between performance information and broader resource allocation policy are weak36.
2 — Принципи, свързани с програмирането 30 РОР определя и рамката за следващия етап – програмирането от страна на държавите членки. 
2 – Principles governing programming 30 The CPR also sets the framework for the next phase, programming by the Member States.
По време на този етап на равнището на държавите членки подробно се разработват планове за конкретния програмен период чрез формулиране на национална стратегия37 и съответни програми. 
During this phase, plans for a specific programme period are developed in detail at Member State level through the formulation of a country strategy37 and related programmes.
Комисията договаря с националните органи съдържанието на двата набора от програмни документи, преди да ги приеме. 
The Commission negotiates with the national authorities on the content of both sets of programming documents before adopting them.
За този етап има четири ръководни принципа, свързани с интервенционната логика, насочването на финансирането, рамката за измерване на изпълнението и стимулите. 
For this stage there are four guiding principles, relating to intervention logic; targeting funding; performance measurement framework; and incentives.
31 Интервенционната логика се отнася до процеса на определяне на нуждите, които финансирането от ЕС е предназначено да покрие, и как може да бъде постигнато това. 
31 Intervention logic refers to the process of identifying which needs EU funding is designed to address, and how this might be achieved.
Като първа стъпка държавите членки следва да определят своите национални нужди. 
As a first step, Member States should identify their national needs.
Това осигурява основата за формулиране на общите цели, количествените цели и необходимото финансиране. 
This provides the basis for formulating objectives, targets and required funding.
След това подобен подход следва да се приложи и на равнище програми, където националните цели следва да бъдат превърнати в оперативни цели. 
A similar exercise should then be repeated at the level of the programmes, where the national objectives should be translated into operational objectives.
На това равнище държавите членки следва да определят връзките между входящите ресурси, действията, крайните продукти и резултатите. 
At this level, Member States should set out the links between inputs, actions, outputs and results.
2014 – 2020 г. 
32 The Commission identified a strong intervention logic as one of the pillars of the result orientation in the 2014-2020 programme period.
2014 – 2020 г. 8. 
This was largely reflected in the 2014-2020 legislative framework through, for example, the mandatory articulation of the needs at the national level, and mandatory ex ante evaluations of each 20 3 A clear intervention logic exists 2007-2013 2014-2020 2021-2027
Тези стъпки са довели до по-ясно представяне на интервенционната логика както на равнище споразумения за партньорство, така и на равнище програми39. 
These steps led to a clearer presentation of the intervention logic at both partnership agreement and programme level39.
Европейският парламент също констатира, че интервенционната логика на програмите се е подобрила и че показателите за резултати за програмния период 2014 – 2020 г. са по-добре разработени40. 
The European Parliament also found that the intervention logic of programmes improved and that result indicators for the 2014-2020 programme period were better developed40.
33 В проектопредложението за програмния период 2021 – 2027 г. са премахнати някои от елементите, допринесли за постигането на по-ясна интервенционна логика, по-специално задължителната оценка на нуждите в споразумението за партньорство и задължителната предварителна оценка на програмите41. 
33 The draft proposal for 2021-2027 programme period dispenses with some of the elements that contributed to a clearer intervention logic, notably the mandatory assessment of needs in the partnership agreement and the mandatory ex ante evaluation of programmes41.
34 Наличието на слабости в модела на интервенционната логика е една от най-честите констатации на Сметната палата, като такава е включена в повече от половината от анализираните специални доклади. 1. 
34 Weaknesses in the design of intervention logic have represented one of our most frequent findings, featuring in more than half of the special reports we analysed. 1.
Следва да има адекватна оценка на нуждите 35 Отправната точка за програмирането на равнище споразумение за партньорство и програма следва да бъде определянето на нуждите, които трябва да бъдат обхванати от политиката. 
There should be an adequate needs assessment 35 The starting point for programming at both partnership agreement and programme level should be identifying the needs to be addressed by the policy.
Това невинаги е практика. 23 
This has not always been the case.
2. Целите и очакваните резултати следва да отразяват нуждите 36 Втората стъпка след анализа на нуждите е определянето на SMART (конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове) цели на национално равнище и на равнище програми, които отразяват какво държавите членки искат да променят с помощта на средствата. 
2. Objectives and expected results should reflect the needs 36 The second step after the analysis of needs is setting of SMART (specific, measurable, achievable, realistic, time-bound) objectives at the national and programme level that reflect what the Member States aim to change with the funds.
Сметната палата констатира, че целите невинаги отразяват нуждите и/или че те са неясни. 
We found that objectives do not always reflect the needs and/or are unclear.