natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В Чешката република, Унгария и Румъния обаче някои от най-важните схеми са свързани с пасищата (вж. таблица 9). 
However, in the Czech Republic, Hungary and Romania some of the most important schemes involve grasslands (see Table 9).
Тези схеми се отнасят главно до съществуващите пасища и въпреки че поддържането не подобрява състоянието на околната среда, неподдържането на съществуващото положение би го влошило. 
These schemes mainly relate to the existing grasslands and although maintenance does not improve the situation for the environment, failure to maintain the existing status would worsen it.
153 В съответствие с разпоредбите на член 39 от Регламент (ЕО) No 1698/2005104 земеделските производители трябва да спазват поетите задължения по агроекологична схема за период между пет и седем години. 
153 In line with the provisions of Article 39 of Regulation (EC) No 1698/2005104, farmers have to keep the obligations taken on under an agri-environment scheme for a period of between 5 and 7 years.
Дали след периода от пет до седем години земеделските производители ще продължат да изпълняват подобни ангажименти зависи от редица фактори, като например предоставянето на финансова подкрепа под формата на безвъзмездни средства и съображения, свързани с рентабилността. 
Whether after the period of 5 to 7 years farmers will continue with similar commitments will depend on a number of factors such as availability of financial support in the form of grants and profitability considerations.
154 Анализът на Сметната палата на различните задължения, които трябва да бъдат спазвани, показва следните недостатъци: — въпреки значението на буферните ивици за опазването на водите, нито една от агроекологичните схеми не налага размер на ивиците, по-голям от този, който земеделските производители трябва да спазват съгласно ДЗЕС (вж. точка 135 и каре 2); — наложените ограничения за употреба на торове по най-важните схеми в Румъния и Словакия (вж. таблица 9 (основна схема в Словакия) по отношение на количеството азот на хектар са или много близки (в Румъния), или надвишават (в Словакия) средното количество азот, използвано в страната, поради което се очаква допълнителните ползи за качеството на водата от тези схеми да бъдат малки; — най-важните схеми, подпомагащи борбата срещу ерозията, са тези, свързани със съществуващите пасища (вж. точка 152). 
154 The Courtуs analysis of the various obligations to be complied with shows the following shortcomings: я despite the importance of buffer strips for water protection, none of the agri-environment schemes imposed a size bigger than the one farmers have to respect under GAEC (see paragraph 135 and Box 2); я the fertiliser limitations imposed for the most important schemes in Romania and Slovakia (see Table 9 (basic scheme in Slovakia)) in terms of nitrogen amount per hectare are either very close to (Romania) or above (Slovakia) the average nitrogen amount used in the country and thus the additional benefits for water quality from such schemes are expected to be small; я the most important schemes that help fight against erosion are those relating to existing grasslands (see paragraph 152).
Механизмът за осигуряване на спазването на програмите за развитие на селските райони няма възпиращ ефект 155 Схемите по агроекологичната мярка съдържат редица разпоредби, допринасящи за качеството на водата, но те са ефективни само ако се прилагат правилно. 
Enforcement mechanism under the rural development programmes lacks deterrent effect 155 Schemes under the agri-environment measure have a number of provisions beneficial to water quality but they will only be effective if correctly applied.
Съгласно Регламент (ЕС) No 65/2011 на Комисията105 държавите членки са задължени да извършват административни проверки на всички получени заявления за подпомагане, както и проверки на място, които обхващат, в зависимост от схемата за подпомагане, минимум 5 % от всички бенефициенти или от разходите. 
According to Commission Regulation (EU) No 65/2011105 Member States are required to perform administrative checks on all aid applications received as well as on-the-spot checks covering, depending on the aid scheme, at least 5 % of all beneficiaries or of the expenditure.
156 В своя годишен отчет за дейността за 2014 г. Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) изразява резерви по отношение на увереността106, представена от системите за контрол на разходите за развитие на селските райони в Румъния и Унгария. 
156 In its 2014 annual activity report, the Commission (DG Agriculture and Rural Development) expresses reservations regarding the assurance106 provided by the control systems on rural development expenditure in Romania and Hungary.
104 Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1). 
104 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1).
105 Членове 11, 12 и 25 от Регламент (ЕС) No 65/2011 на Комисията от 27 януари 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (ОВ L 25, 28.1.2011 г., стр. 
105 Articles 11, 12 and 25 of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross-compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p.
106 Увереност, че въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции. 
106 Assurance that the control systems put in place give the necessary guarantees concerning the legality and regularity of the underlying transactions.
Констатации и оценки 54 157 Сметната палата счита, че системата за контрол на ЕС за агроекологичната помощ не е достатъчно ефективна107. 
Observations 54 157 The Court considers that the EU control system for agri-environment aid is not sufficiently effective107.
Основните причини са, че i) земеделските производители имат слаба мотивация за спазване на правилата, тъй като положените усилия не са възнаградени с незабавен положителен ефект за земеделското стопанство, ii) съществува слабо ниво на контрол на проверките на място108 и iii) системата за санкции и намаления на помощите няма голям възпиращ ефект109. 
The main reasons are that (i) farmers have a low incentive to comply as the efforts made are not rewarded by immediate positive effects on the farm, (ii) there is a low control rate for on-the-spot checks108 and (iii) the system of sanctions and aid reductions does not have a strong deterrent effect109.
160 В контекста на селското стопанство налагането на ограничения за земеделските производители (като например изискванията, наложени от програмите за действие в областта на нитратите) без предоставяне на финансово обезщетение се счита за прилагане на принципа „замърсителят плаща“. 
160 In the agricultural context, the application of restrictions on farmers (such as the requirements imposed by the nitrate action programmes) without provision of financial compensation is considered as implementing the тpolluter paysу principle.
От друга страна, когато земеделските производители получават възнаграждение за доброволното си участие в дейности, свързани с околната среда, като например тези по мярка 214 „плащания за агроеко-логия“, това е по-скоро пример за принципа „доставчикът получава“, а не „замърсителят плаща“. 
On the other hand, where farmers are remunerated for voluntarily engaging in environment-related activities such as under measure 214 тagri-environmental paymentsу, this is more the case of the тprovider getsу principle rather than the тpolluter paysу principle.
161 Един от начините да се покрият екологичните разходи, свързани със замърсяването („разходи за екологични щети“), е прилагането на подходяща система от санкции в случай на неспазване на ограниченията, наложени на земеделските производители. 
161 One way of covering environmental costs linked to pollution (тenvironmen-tal damage costsу) is the application of an appropriate system of penalties in the case of non-respect of restrictions imposed on farmers.
Съдебната палата установи редица слабости в това отношение (вж. точки 120, 130, 144 и 157). 
The Court identified a number of weaknesses in that respect (see paragraphs 120, 130, 144 and 157).
Механизмът за кръстосано спазване може да предостави полезен, но само частичен отговор на принципа „замърсителят плаща“, тъй като санкциите не са изчислени въз основа на разходите по причинените щети и така е възможно да съответстват само на част от тях. 
Cross-compliance can provide a useful but only partial response to the тpolluter paysу principle as penalties are not calculated on the basis of the cost of the damage caused and thus, may represent only a portion of this cost.
В много случаи те не отговарят на 159 Прилагането на принципа „замърсителят плаща“ в областта на дифузното замърсяване в резултат на селскостопанска дейност поставя методологични проблеми — от една страна е трудно да се установи замърсителят, а от друга страна е трудно да се установи причинно-следствена връзка между определена практика на земеделския производител и нивото на замърсяване или нанесените щети. 
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmerуs breach of cross-compliance obligations. 159 The application of the тpolluter paysу principle in the field of diffuse pollution from agriculture poses methodological problems: on the one hand it is difficult to identify the polluter and on the other hand it is difficult to establish a causal relationship between a certain practice by the farmer and the level of pollution or damage caused.
Специален доклад No 23/2014 г. „Грешки в разходването на средства за развитие на селските райони: какви са причините и какви мерки се предприемат?“, точки 59, 62, 64 и 65 (http://eca.europa.eu). 
107 See Special Report No 23/2014 тErrors in rural development spending: what are the causes and how are they being addressed?у, paragraphs 59, 62, 64 and 65 (http://eca. europa.eu).
108 Нивото от 5 % (вж. точка 0) означава, че един земеделски производител вероятно ще бъде проверен средно веднъж на 20 години. 
108 The rate of 5 % (see paragraph 155) implies that, on average, there is a probability that a farmer is checked once every 20 years.
109 В изключително тежки случаи, при които земеделските производители не са изпълнили нито едно от поетите задължения и е възстановена цялата помощ, земеделските производители може да се окажат в същата ситуация, както ако не са поемали никакъв ангажимент. 
109 In extreme cases, where farmers have not complied with any of the obligations and the entire aid is recovered, the farmers could find themselves in the same situation as if they had not entered into any commitment.
110 Съображение2на Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (OВ L 143, 30.4.2004 г., стр. 
110 Preamble2ofDirective 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage (OJ L 143, 30.4.2004, p.
56), изменена с Директива 2006/21/ЕО (ОВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 
56) amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p.
15) и Директива 2009/31/ЕО (OВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 
15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p.
114). Принципът „замърсителят плаща“ се прилага само отчасти за дифузно замърсяване в резултат на селскостопанска дейност Принципът „замърсителят плаща“ е труден за прилагане 158 Съгласно Директивата относно екологичната отговорност110 предотвратяването и отстраняването на екологичните щети следва да се осъществява, като се утвърждава принципът „замърсителят плаща“ — оператор, чиято дейност е причинила екологични щети, трябва да поеме финансовата отговорност. 
114). тPolluter paysу principle only applied to a limited extent to diffuse pollution from agriculture The тpolluter paysу principle is difficult to apply 158 According to the environmental liability directive110, the prevention and remedying of environmental damage should be implemented through the furtherance of the тpolluter paysу principle: an operator whose activity has caused environmental damage is to be held financially liable.
Директивата също така признава, че отговорността не е подходящ инструмент за справяне с широко разпространени дифузни замърсявания, където е невъзможно да се направи връзка между негативните екологични последици и действията или бездействието на определени индивидуални участници. 
The directive also recognises that liability is not a suitable instrument for dealing with pollution of a widespread, diffuse character, where it is impossible to link the negative environmental effects with acts or failures of certain individuals.
162 Друг начин за прилагане на принципа „замърсителят плаща“ и за възстановяване на разходите е чрез използване на икономически инструменти (като например екологични данъци върху торовете или продуктите за растителна защита). 
Observations 55 162 Another way of applying the тpolluter paysу principle and recovering costs is by using economic instruments (such as environmental taxes on fertilisers or plant protection products).
Словакия и Чешката република планират да анализират използването на икономически инструменти за тези цели, докато нито Унгария, нито Румъния споменават възможната им употреба в своите планове за управление на речните басейни. 
Both Slovakia and the Czech Republic planned to analyse the use of economic instruments for such purposes, whereas neither Hungary nor Romania made mention of the possible use of economic instruments in their river basin management plans.
164 Комисията е извършила оценка на изпълнението на член 9 в контекста на одобрението на споразуменията за партньорство и по-специално по отношение на селското стопанство в контекста на одобрението на програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. 
164 The Commission assessed the fulfilment of Article 9 in the context of the approval of the partnership agreements and, more specifically, with regard to agriculture, in the context of the approval of the 2014-2020 rural development programmes.
За четирите държави членки Комисията отбеляза, че разходите, произтичащи от дифузно замърсяване от селскостопанския сектор, следва да бъдат изчислени и включени в икономическия анализ на разходите и тяхното възстановяване, но не изисква план за действие от държавите членки, които не възстановяват или само частично възстановяват разходите за дифузно замърсяване. 
For all four Member States the Commission remarked that the costs resulting from diffuse pollution from the agricultural sector should be calculated and included in the economic analysis of costs and their recovery, but it does not request an action plan for Member States that do not or only partially recover the costs of diffuse pollution.
165 В съобщение от 2015 г.113 Комисията посочва, че мерките, включени в плановете за управление на речните басейни, насочени към гарантиране на възстановяването на разходите за околна среда и ресурси, са ограничени. 
165 In a 2015 communication113 the Commission stated that measures included in the river basin management plans to ensure the recovery of environmental and resource costs are limited.
Комисията все още не е изготвила насоки относно възможните методи за възстановяване на разходите и най-добрите практики в тази област. 
The Commission has not yet issued any guidance on the possible methods for cost recovery and best practices in that field.
Заключения и препоръки 166 Четирите държави членки следва да положат известни усилия, за да постигнат добро качество на повърхностните води, което е основната цел на Рамковата директива за водите. 
Conclusions and 56 recommendations 166 The four Member States have some way to go if they are to achieve good surface water quality, the main objective of the water framework directive.
Те ще трябва да увеличат усилията си за ускоряване на напредъка по отношение на качеството на водите. 
They will have to step up their efforts to accelerate progress on water quality.
Използване на плановете за управление на речните басейни като средство за постигане на по-добро качество на водите 167 Въвеждането на плановете за управление на речните басейни като средство за интегрирано управление на водите е една от силните страни на Рамковата директива за водите от 2000 г., но на практика плановете са засегнати от недостатъци по отношение на установяването на натиска от замърсяване и определянето на корективни мерки. 
Use of the river basin management plans as a tool for achieving better water quality 167 The introduction of the river basin management plan as a tool for integrated water management was one of the strengths of the 2000 water framework directive but, in practice, the plans suffer from shortcomings in the identification of pollution pressures and in the definition of remedial measures.
168 Сравнението на плановете за управление на речните басейни от 2009 г. с проектите за техните актуализации от 2015 г. в четирите държави членки показва, че е постигнато малко подобрение на екологичното и химическото състояние на водните обекти. 
168 The comparison of the 2009 river basin management plans with their 2015 draft updates for the four Member States showed that there has been little improvement in the ecological and chemical status of water bodies.
Въпреки това Сметната палата отбелязва, че напредъкът по отношение на отделните елементи, формиращи общото състояние, може да не е видим заради прилагането на правилото „one out all out“114. 
The Court notes, however, that progress regarding individual elements making up the status may be masked due to the application of the тone-out all-outу rule114.
Това ниско ниво на подобрение може да се очаква предвид големия брой водни обекти, които са освободени от задължението да спазват крайния срок за постигане на добро състояние през 2015 г. (вж. точки 26—27 и 45—46). 
This low level of improvement was to be expected considering the high number of water bodies that were exempted from the 2015 deadline for reaching good status (see paragraphs 26 to 27 and 45 to 46).
56 169 Недостатъците в мониторинговите системи на четирите държави членки водят до липса на данни както по отношение на вида замърсяване, довело до непостигане на добро състояние от даден воден обект, така и по отношение на относителното значение на различните източници на замърсяване. 
169 Shortcomings in the monitoring systems of the four Member States resulted in a lack of data both on the type of pollution causing a water body to fail good status as well as on the relative importance of the various pollution sources.
Сравнимостта на данните е засегната също и от факта, че съществуват големи различия между държавите членки по отношение на броя оценени физикохимични замърсители. 
Comparability of data was also affected by the fact that there were big differences among the four Member States regarding the number of specific physico-chemical pollutants evaluated.
Липсата на изчерпателни данни затруднява определянето на целенасочени и икономически ефективни мерки (вж. точки 28—32). 
The lack of comprehensive data hampers the identification of targeted and cost-effective measures (see paragraphs 28 to 32).
170 Държавите членки показват ограничени амбиции по отношение на определянето на мерките за подобряване на ситуацията. В резултат плановете за управление на речните басейни осигуряват ограничена добавена стойност в това отношение (вж. точки 33—41), тъй като: — те са насочени към „основните мерки“, т.е. към прилагане на съществуващото законодателство (директивите на ЕС), и — „другите основни“ и „допълнителните мерки“ не обхващат всички проблеми на замърсяването, не включват оценка на възможностите, предоставени от някои инструменти, или обхватът им не е ясен. 
170 Member States showed limited ambition with regard to the identification of measures to remedy the situation and as a result the river basin management plans provided limited added value in that respect (see paragraphs 33 to 41) as: я they are focused on the тbasic measuresу i.e. on the implementation of existing legislation (EU directives) and я тother basicу and тsupplementary measuresу either do not cover all pollution issues or do not include an assessment of the opportunity offered by some instruments, or their scope is not clear.
114 Общотосъстояниенаедин воден обект се определя от най-лошия елемент, установен в процеса на оценяване. 
114 Thefinalstatusofawater body is determined by the worst element found in the assessment process.
Заключения и препоръки 57 171 Освен това очакваното въздействие на различните мерки в най-добрия случай е посочено само отчасти в плановете за управление на речните басейни. 
Conclusions and recommendations 57 171 Furthermore, the expected impacts of the various measures are at best only partially indicated in the river basin management plans.
Информацията за необходимия размер на средствата за изпълнението на мерките, както и вероятната им наличност, е непълна. 
Information on the amount of funds required for implementing the measures as well as their likely availability is incomplete.
Не винаги е предвидена координация между изготвящите плановете за управление на речните басейни и тези, които одобряват и разпределят средствата (вж. точки 42—44). 
Coordination between those preparing the river basin management plans and those approving and allocating funds has not always been provided for (see paragraphs 42 to 44).
172 Комисията, в сътрудничество с държавите членки, е разработила насоки за прилагане на Рамковата директива за водите. 
172 The Commission in cooperation with the Member States developed guidelines for the application of the water framework directive.
Освен това Комисията е представила специфични за отделните държави членки препоръки по отношение на плановете за управление на речните басейни от 2009 г. в няколко свои съобщения. 
Moreover, the Commission presented Member State specific recommendations regarding the 2009 river basin management plans in several of its communications.
Комисията не е започнала процедури за нарушение срещу четирите държави членки по отношение на отбелязаните недостатъци в плановете от 2009 г. 
Infringement procedures as to the shortcomings noted in the 2009 plans were not started by the Commission for the four Member States.
Действията, които според оперативните програми за периода 2014—2020 г. следва да се предприемат при неизпълнение на съответните предварителни условия, не обхващат всички недостатъци. 
Actions specified in the 2014-2020 operational programmes as a result of the non-fulfilment of the relevant ex ante conditionality did not cover all of these shortcomings.
Вместо това Комисията разчита на добрата воля на държавите членки и на ангажимента им да увеличат усилията си въз основа на исканията, отбелязани в протоколите от двустранните срещи. 
Instead the Commission relies on Member Statesу goodwill and commitment to step up efforts on the basis of the requests noted in minutes of bilateral meetings.
Проектите за планове за управление на речните басейни от 2015 г. все още съдържат голям брой изключения от крайния срок за постигане на статус „добро състояние“ и много от недостатъците, установени от Сметната палата и от Комисията по отношение на определянето на подходящи мерки, все още са актуални (вж. точки 47—50). 
The draft 2015 river basin management plans still present a high number of exemptions from the deadline for achieving good status and many of the shortcomings found by the Court and the Commission in the identification of suitable measures are still valid (see paragraphs 47 to 50).