natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Преди кризата от 2008—2009 г. основният акцент в рамката на ЕС за икономическо управление (съвкупност от правила, на които са подчинени икономическите политики на държавите членки) беше поставен върху устойчивостта на фискалните политики. 
Before the 2008‐2009 crisis, the EU’s economic governance framework (the body of rules governing Member States’ economic policies) focused on the sustainability of fiscal policies.
Тя се свеждаше основно до това да се държат под контрол публичният дефицит и дълг. 
It was essentially limited to keeping public deficit and debt under control.
Управлението на ЕС на нефискалните политики се ограничаваше до разпоредбите от Договора относно „мекото“ координиране на икономическите политики1. 
EU governance for non‐fiscal policies was limited to the Treaty provisions on soft coordination of economic policies1.
Кризата и последиците от нея показаха, че рамката не е разкрила, нито е възпрепятствала натрупването на макроикономически дисбаланси. 
The crisis and its aftermath showed that the framework had not detected or prevented the build‐up of macroeconomic imbalances.
В няколко държави членки големите притоци на капитал и неконтролируемото разрастване на кредитирането в частния сектор са довели до влошаване на външнотърговското салдо и конкурентоспособността, свръхинвестиции в определени области на икономиката и прекомерно натрупване на дългове в частния сектор. 
In several Member States, large capital inflows and unsustainable private sector credit expansion had resulted in a deterioration in external balances and competitiveness, over‐investment in certain areas of the economy and excessive debt accumulation in the private sector.
Освен това, преди началото на кризата неустойчивият икономически подем е изкривил оценката на съответната фискална позиция, като често поради него положението е изглеждало по-добро, отколкото е било в действителност. 
Ahead of the crisis, moreover, an unsustainable economic boom distorted the assessment of the underlying fiscal position, often making the situation appear better than it actually was.
Когато дисбалансите най-накрая са предизвикали сериозни корекции, това е засегнало и други държави членки, като по този начин са били застрашени финансовата стабилност и икономическите резултати на целия ЕС. 
When the imbalances eventually triggered a painful adjustment, this spilled over to other Member States, thus jeopardising the financial stability and economic performance of the entire EU.
С цел предотвратяване на подобно развитие в бъдеще и в подкрепа на политиките за намаляване на дисбалансите, произтичащи от икономическия подем преди кризата, 1 10 Членове 121 и 148 от ДФЕС. 
With the aim of preventing similar developments in the future and supporting policies for reducing imbalances stemming from the pre‐crisis boom, a new mechanism known as the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was introduced in 2011 as part of that year’s legislative ‘six‐pack’2. 1 2 10 Articles 121 and 148 of the TFEU.
Главното правно основание за ПМД е Регламент (ЕС) No 1176/2011 относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (наричан в настоящия доклад „Регламент за ПМД“)3. 
The main legal basis for the MIP is Regulation (EU) No 1176/2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (referred to in this report as ‘the MIP Regulation’)3.
ПМД е приложима спрямо всички държави членки на ЕС (с изключение на тези, които получават финансова помощ от ЕС в рамките на програми за икономически корекции) и се прилага от 2012 г. насам, като част от годишния цикъл на координация и наблюдение на икономическите политики. 
The MIP applies to all EU Member States (except those receiving financial assistance from the EU under economic adjustment programmes) and has been applied since 2012 as part of the annual cycle of coordination and surveillance of economic policies.
По-конкретно, ПМД е насочена към разкриването, предотвратяването и коригирането на „дисбаланси“ и „прекомерни дисбаланси“. 
Specifically, the MIP targets the detection, prevention and correction of ‘imbalances’ and ‘excessive imbalances’.
Тези термини са дефинирани в член 2 от Регламента за ПМД: а) „Дисбаланси“ означава всяка тенденция, пораждаща макроикономически промени, които оказват или могат потенциално да окажат неблагоприятно въздействие върху правилното функциониране на икономиката на дадена държава-членка или на икономическия и паричен съюз, или на Съюза като цяло; б) „Прекомерни дисбаланси“ означава сериозни дисбаланси, включително такива, които застрашават или рискуват да застрашат правилното функциониране на икономическия и паричен съюз. 
These terms are defined in Article 2 of the MIP Regulation: (a) “’imbalances’ means any trend giving rise to macroeconomic developments which are adversely affecting, or have the potential adversely to affect, the proper functioning of the economy of a Member State or of the economic and monetary union, or of the Union as a whole; (b) ‘excessive imbalances’ means severe imbalances, including imbalances that jeopardise or risk jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.”
Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 
3 11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p.
По този начин Регламентът за ПМД е насочен към двойна цел — преодоляване на дисбалансите, които засягат икономиките на отделните държави членки, и същевременно предотвратяване на разпространението на отрицателните последици4 в други държави членки на еврозоната и на ЕС. 
8. The MIP Regulation thus provides for the dual objective of tackling imbalances affecting individual Member State economies, while also addressing the spill‐over4 effects on other Member States of the euro area and the EU.
ПМД е неразделна част от Европейския семестър, който е рамката, въведена през 2010 г. за общата координация на икономическите политики в ЕС. 
The MIP is embedded in the European Semester, which is the framework introduced in 2010 for the broad coordination of economic policies across the EU.
Освен ПМД, Европейският семестър включва мерки за прилагане на Пакта за стабилност и растеж (ПСР) и структурни политики, насочени към стимулиране на дългосрочен растеж в контекста на стратегията „Европа 2020“ чрез постигане на цели, чрез общи насоки за икономическите политики и чрез насоки за политиките по заетостта. 
In addition to the MIP, the European Semester comprises measures implementing the Stability and Growth Pact (SGP), and structural policies aimed at boosting long‐term growth in the context of the Europe 2020 strategy by meeting targets, the broad economic policy guidelines and guidelines for employment policies.
Годишният процес на Европейския семестър завършва с предложение на Комисията до Съвета, съдържащо специфичните за всяка държава препоръки (СП) във всички тези области. 
The annual European Semester process culminates in the Commission’s proposal to the Council of country‐specific recommendations (CSRs) in all of these areas.
След одобрението на тези препоръки от Съвета, от държавите членки се очаква да ги изпълнят. 
Following their approval by the Council, Member States are expected to implement the recommendations.
Най-общо разликата между ПМД и ПСР е следната: ПМД разглежда макроикономическите дисбаланси като цяло, докато ПСР се ограничава до фискалната устойчивост. 
Broadly speaking, the distinction between the MIP and SGP is this: the MIP is concerned with macroeconomic imbalances in general, while the SGP stops at fiscal sustainability.
Освен това, след като дадена държава членка е изпълнила изискванията за дефицита и дълга, ПСР престава да предоставя насоки в областта на фискалната политика. 
Moreover, once a Member State has satisfied the debt and deficit requirements, the SGP ceases to provide guidance on fiscal policy.
Регламентът за ПМД oт своя страна предвижда, че мерките на политика в отговор на установените дисбаланси в рамките на ПМД могат да включват фискални мерки и мерки по отношение на политиката на заплащане5. 
For its part, the MIP Regulation envisages that policy responses to imbalances identified under the MIP may include fiscal and wage policy measures5.
Двата инструмента на политика са сходни, тъй като предоставят на Комисията правоприлагаща роля, и поради това имат едновременно превантивна и корективна част. 
The two policy instruments are similar in that they give the Commission an enforcement role and therefore have both a preventive and a corrective element.
Комисията обаче няма такава правоприлагаща роля при изпълнението на стратегията „Европа 2020“. 
However, the Commission does not have a similar enforcement role in the implementation of the Europe 2020 strategy.
Годишният процес на ПМД, в рамките на който се установяват дисбалансите, прави се оценка на тяхната сериозност и се стартират корекции, е разделен на етапи. 
The annual MIP process of identifying imbalances, assessing their severity and initiating corrections breaks down into stages.
Процесът, очертан в Регламента за ПМД, е обобщен във фигура 1 (за подробности вж. приложение I), а свързаните с него документи са изброени в приложение II. 
summarised in Figure 1 (for more detail, see Annex I), and the corresponding documents are listed in Annex II.
Първи етап: Доклад по механизма за предупреждение 12. 
Stage one: The Alert Mechanism Report 12.
Първият етап от този процес е публикуването на доклад по механизма за предупреждение (ДМП). 
The first stage in the process is the publication of an Alert Mechanism Report (AMR).
Основната му цел е да се идентифицират държавите членки, които според Комисията са изложени на риск от дисбаланси, и заради което се налага извършването на допълнителен анализ под формата на задълбочен преглед (ЗП: вж. втори етап). 
The main purpose of this is to identify Member States that the Commission considers at risk of being affected by imbalances and which therefore require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR: see stage two).
За изготвянето на ДМП се използва табло с показатели, избрани с цел да се откроят външни и вътрешни дисбаланси (вж. приложение III)6. 
The AMR uses a scoreboard of indicators chosen to highlight internal and external imbalances (see Annex III)6.
От член 3, параграф 2 от Регламента за ПМД обаче става ясно, че решението за започване на задълбочен преглед не е просто заключение от „механичен прочит на показателите от таблото“. 
However, Article 3(2) of the MIP Regulation makes it clear that the decision to launch an IDR should not flow “from a mechanical reading of the scoreboard”.
Комисията взема под внимание и 28 спомагателни показатели като източник на допълнителна информация (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html). 
The Commission also takes account of 28 auxiliary indicators as a source of complementary information (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html).
Втори етап: Задълбочени прегледи 13. 
Stage two: In‐depth reviews 13.
ЗП представляват подробен анализ на специфичните за държавата обстоятелства посредством широк набор от аналитични инструменти (например измерване на търговските връзки и експозиции между държавите членки), специфична за държавата качествена информация (например продуктова специализация и механизми за договаряне на заплатите) и в много случаи - променливи, различни от тези в таблото с показатели в ДМП. 
IDRs consist of a detailed analysis of country‐specific circumstances using a broad range of analytical tools (such as measures of trade linkages and exposures between Member States), country‐specific qualitative information (such as product specialisation and wage‐ bargaining mechanisms) and, in many cases, variables different from those in the AMR scoreboard.
Комисията събира информация при посещенията в държавите членки. 
The Commission gathers information in the course of visits to the Member States.
Тя е задължена също така да вземе предвид всички други данни, които държавите членки са предоставили като относими. 
It is also obliged to consider any other information that the Member States have communicated as relevant.
Накрая, Комисията трябва да вземе под внимание намеренията на държавите членки в областта на политиките и всички предишни препоръки на Съвета или на Европейския съвет за системен риск. 
Finally, the Commission must take account of the Member States’ policy intentions and any previous recommendations from the Council or the European Systemic Risk Board.
В регламента за ПМД има изрично изискване задълбочените прегледи да правят оценка дали въпросната държава членка е засегната от дисбаланси, и ако това е така, дали те са прекомерни. 
The MIP Regulation specifically requires IDRs to evaluate whether the Member State in question is affected by imbalances and, if so, whether these are excessive.
Разпространението на отрицателните последици на националните икономически политики също трябва да бъде взето под внимание. 
The spill‐over effects of national economic policies must also be considered.
Ако Комисията не открие дисбаланси, ПМД за тази държава членка приключва през същата година. 
If the Commission identifies no imbalances, the MIP process ends for that Member State in that year.
Ако бъдат открити дисбаланси, в зависимост от тяхната тежест, Комисията ще разпредели държавата членка в превантивната или корективната част от ПМД. 
If imbalances are identified, depending on their severity the Commission will place the Member State in either the preventive or the corrective arm of the MIP.
От 2015 г. насам ЗП са станали част от годишните доклади по държави от Европейския семестър на Комисията. 
Since 2015, IDRs have become part of the Commission’s annual European Semester country reports.
Те представляват широкообхватни аналитични оценки на основните структурни проблеми, засягащи дадена държава членка в области като данъчно облагане и бюджетни разходи, заетост, публична администрация и бизнес среда, както и на напредъка на дадената държава членка за постигане на СП и на целите на „Европа 2020“. 
These include wide‐ranging analytical assessments of the main structural issues affecting a Member State in areas such as taxation and expenditure, employment, public administration and the business environment, as well of the progress the Member State has made in the implementation of the CSRs and towards the Europe 2020 targets.
Трети етап: Превантивни действия и действия за коригиране Превантивни действия 17. 
Stage three: Prevention and correction The preventive action 17.
Ако Комисията счита, че дадена държава членка страда от макроикономически дисбаланси, тя трябва да информира Съвета и Европейския парламент. 
If the Commission considers that a Member State has macroeconomic imbalances, it must inform the Council and the European Parliament.
Като действа по предложение на Комисията, в този случай Съветът може да отправи специфични за съответната държава препоръки за коригиране на дисбалансите и предотвратяване на превръщането им в „прекомерни“ (наричани в настоящия доклад „СП по ПМД“). 
Acting on a proposal from the Commission, the Council may then address CSRs to the Member State to correct imbalances and prevent them from becoming ‘excessive’(referred to in this report as ‘the MIP‐CSRs’). 14
СП се приемат през юли и трябва да се преразглеждат, а ако е целесъобразно — да се коригират ежегодно. 
The CSRs are adopted in July and must be reviewed and, where appropriate, adjusted annually.
За тази цел систематично се извършва публична оценка на напредъка при изпълнението на СП, която се публикува през февруари в приложение към съответния доклад по държави. 
To this end, there is a systematic and public assessment of progress in the implementation of CSRs published in an annex to the corresponding country report in February.
За да наблюдава изпълнението на СП по ПМД, от Комисията се изисква да поддържа постоянен диалог с органите на държавите членки и със социалните партньори, и да извършва информационни посещения, обикновено веднъж годишно. 
To monitor the implementation of MIP‐CSRs, the Commission is required to maintain permanent dialogue with the Member State authorities and the social partners and carry out information visits, usually once a year.
Корективна част: процедура при прекомерен дисбаланс 18. 
The corrective action: the excessive imbalance procedure 18.
Ако Комисията счита дисбалансите за прекомерни, тя отново е задължена, по силата на член 7 от Регламента за ПМД, да информира Европейския парламент и Съвета. 
If the Commission considers the imbalances excessive, it is again required, by Article 7 of the MIP Regulation, to inform the European Parliament and the Council.
Като действа по предложение на Комисията, в този случай Съветът може да вземе решение за задействане на процедура при прекомерен дисбаланс (ППД), която 15 16 подлага държавата членка на по-строги изисквания и мониторинг, и в крайна сметка, в случая с държавите членки от еврозоната, на евентуални финансови санкции7. 
Acting on a Commission proposal, the Council may then decide to activate an ‘excessive imbalance procedure’ (EIP), exposing the Member State to stricter requirements and monitoring, and ultimately, in the case of euro‐area Member States, to the possibility of financial sanctions7.
ОБХВАТ, ЦЕЛИ И ПОДХОД НА ОДИТА Обхват и цели на одита 19. 
AUDIT SCOPE, OBJECTIVES AND APPROACH Audit scope and objectives 19.
Основният одитен въпрос беше: „Има ли солидна основа и адекватно ли се прилага ПМД?“ Ето защо, в контекста на настоящия одит Сметната палата разгледа ефективността на прилагането на ПМД от Комисията през периода 2012 г.—2017 г.8, както и, където е целесъобразно, някои елементи от модела на процедурата. 
The main audit question was “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” Therefore, in this audit we assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 20178 as well as, where relevant, certain elements of the procedure’s design.
Сметната палата провери подробно ПМД за извадка от четири държави членки (България, Испания, Франция и Словения), като при целесъобразност включи в по-малка степен и други държави членки9. 
We examined the MIP in detail for a sample of four Member States (Bulgaria, Spain, France and Slovenia), covering other Member States, where appropriate, to a lesser degree9.
Регламент (ЕС) No 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 
7 8 9 15 See Regulation (EU) No 1174/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (OJ L 306, 23.11.2011, p.
Анализът на Сметната палата приключи с публикуването на задълбочените прегледи през февруари 2017 г., следователно той не обхваща СП за 2017 г. 
Our analysis ended with the publication of IDRs in February 2017 so did not cover the 2017 CSRs.
Вж. приложение IV за обяснение на методологията на Сметната палата за съставяне на извадки. 
See Annex IV for an explanation of our sampling methodology. 20.
Сметната палата не извърши оценка на целесъобразността на праговете, определени за показателите от таблото, нито на качеството на статистическите данни, на които то се основава. 
We did not assess the appropriateness of the thresholds set for scoreboard indicators or the quality of the statistical data underlying them.
Тя също така не разгледа процедурата за оценка на напредъка в изпълнението на СП по ПМД10. 
Nor did we examine the procedure for evaluating progress in the implementation of MIP‐CSRs10.
Нашите одитни критерии бяха заимствани от: а) нормативните изисквания (по-специално Регламента за ПМД); б) вътрешните правила и процедури на Комисията (напр. указания и насоки); в) документи, издадени от редица институции на ЕС и други международни организации (по-специално МВФ и ОИСР), или които са резултат от изследвания за установяване на добри практики. 
Our audit criteria came from: (a) regulatory requirements (in particular the MIP Regulation); (b) the Commission’s internal rules and procedures (e.g. instructions and guidelines); (c) documents issued by a number of EU institutions and other international organisations (in particular the IMF and the OECD) or resulting from research to identify best practice.
Настоящият одитен доклад е вторият от поредица доклади, които са планирани, за да се осигури обхващането на съществен кръг от въпроси, свързани с рамката на ЕС за икономическо управление. 
This audit report is the second in a series that was planned to ensure substantial coverage of the EU’s economic governance framework.
Първият доклад от поредицата — относно процедурата при прекомерен дефицит (EDP)11, е публикуван през 2016 г. 
The first report in the series, on the excessive deficit procedure (EDP)11, was published in 2016.
10 11 17 Класирането въз основа на оценката на изпълнението на СП е представено в приложение V. Проучването на Сметната палата на мнението на членовете на КИП (вж. точка 24) показа, че те считат оценките на Комисията за точни по принцип (вж. фигура o в приложение VI). 
10 The ranking for assessing the implementation of CSRs is presented in Annex V. Our survey of EPC Members (see paragraph 24) showed that they regarded the Commission’s assessments as generally accurate (see Figure o in Annex VI). 16
Подход 24. 
Approach 24.
През март 2016 г. Сметната палата изпрати онлайн проучване до членовете на Комитета за икономическа политика (КИП) от държавите членки, които са преминали през ПМД. 
In March 2016, we sent an online survey to the members of the Economic Policy Committee (EPC) from Member States which had been subject to the MIP.
Проучването обхвана периода от ДМП от 2012 г. до ЗП от 2016 г. 
The survey covered the period from the 2012 AMR to the 2016 IDRs.
То включваше 46 въпроса, както количествени, така и качествени, за мненията на членовете на КИП относно ПМД. 
It comprised 46 questions, both qualitative and quantitative, on EPC members’ views of the MIP.
Проучването приключи през декември 2016 г., като до тогава на него бяха отговорили 19 от общо 20 членове на КИП. 
The survey closed in December 2016, by which time 19 out of 20 EPC members had responded.
Резултатите от проучването ни служеха за ориентир в нашата работа по одита и са споменати в някои констатации и оценки. 
The survey results guided our audit work and are referenced in certain observations.
Обобщените отговори на количествените въпроси са представени в приложение VI. 
Collated answers to the quantitative questions can be found in Annex VI.
Сметната палата проведе събеседвания със служители от три служби на Комисията (ГД „Икономически и финансови въпроси“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и Генералния секретариат) и кабинетите на члена на Комисията, отговарящ за икономическите и финансовите въпроси, данъчното облагане и митническия съюз, и заместник-председателя, отговарящ за еврото и социалния диалог. 
We interviewed staff from three Commission departments (DG ECFIN, DG EMPL and the Secretariat‐General) and the private offices of the Commissioner for Economic and Financial Affairs, Taxation and Customs and the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue.
Прегледахме редица документи на Комисията, както публично достъпни, така и вътрешни. 
We reviewed a range of Commission documentation, both in the public domain and internal records.
Срещнахме се също така с представители на институциите, участващи в прилагането и мониторинга на ПМД в избрани държави членки (вж. списъка на институциите в приложение VII). 
We also met representatives of institutions involved in implementing and monitoring the MIP in selected Member States (see the list of institutions in Annex VII).