natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въпреки това повечето държави членки поддържат размера на помощта непроменен по време на действието на договора с оглед да гарантират известна сигурност на земеделските производители и поради факта, че е възможно разходите за адаптиране на размера на помощта към променящите се параметри да се окажат по-високи от ползите, които земеделските производители могат да извлекат от тези промени. Само в 10 % от разгледаните от Палатата 203 договора съществуват системи за адаптиране на цените. РАЗМЕРЪТ НА ПОМОЩТА НЕ Е ДОСТАТЪЧНО ДИФЕРЕНЦИРАН СПОРЕД РЕГИОНАЛНИТЕ ИЛИ МЕСТНИ УСЛОВИЯ 63. 
However, most Member States kept aid amounts stable over the duration of the contract to provide some security to farmers and because the cost of adapting aid amounts to changing circumstances could prove higher than the benefit farmers would derive from such change. For the 203 contracts reviewed by the Court, a system of revision of prices existed in 10 % of the cases. the aid amounts are not differentiated enough according to regionaL or LocaL site conditions 63.
Подмерките за агроекология могат да бъдат изпълнявани в райони с различни характеристики (качество на почвата, валежи, география: равнини, планини и т.н.), които се отразяват на разходите и приходите на земеделските стопанства. 
Agri-environment sub-measures can be implemented in areas with different characteristics (soil quality, rainfall, geography: plains, mountains, etc) which affect the costs and income of the farms.
В член 53 от Регламент (ЕО) No 1974/2006 се посочва, че държавите членки следва да гарантират, че финансовата помощ за подмерките за агроекология е диференцирана, като е съобразена с регионалните или местни условия и реалния начин на земеползване, според случая. 
Article 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States shall ensure that financial support for agri-environment sub-measures is differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate.
Когато за изчисляване размера на помощта за агроекология се използват недостатъчно диференцирани средни разходи и приходи, някои стопанства са свръхкомпенсирани, което води до неефикасно използване на публични средства, а други не са достатъчно компенсирани, с риск степента на участие да бъде прекалено ниска, за да има ефект. 
When insufficiently differentiated average costs and incomes are used to calculate aid amounts for agri-environment, some farms are overcompensated, leading to an inefficient use of public funds, and some are undercompensated, risking that the participation rate may be too low to have an effect.
Например данните за 2006 г. показват, че маслинената реколта в Андалусия варира от 0,48 тона/хектар в райони без напояване до 5,46 тона/хектар в райони с напояване. 
As an illustration, 2006 data shows that yields in olive production in Andalusia varied between 0,48 tonnes/hectare in non-irrigated areas and 5,46 tonnes/hectare in irrigated areas.
Въпреки тези различия за изчисляване на помощта е използвана средна стойност 3,5 тона/хектар, без да се прави разлика между райони с напояване и такива без напояване. 
Despite these differences, an average of 3,5 tonnes/hectare was used for the aid calculation, without differentiating between irrigated and non-irrigated areas.
Палатата установи случаи, в които диференцирането би довело до евентуални ползи за земеделските производители, но с възможни допълнителни административни разходи, в четири държави членки с национални програми (Франция, Полша, Унгария и Швеция). 
The Court identified cases where differentation would provide possible benefits to farmers but with a possible extra administrative cost in four Member States with national programmes (France, Poland, Hungary and Sweden).
36 66. 
66.
Френските органи са решили да използват средни национални стойности за основната подмярка, описана в каре 4, въпреки необходимостта от диференциране на размера на помощта за равнини, планини и по-необлагодетелствани райони. 
The French authorities decided to use national averages for the basic sub-measure described in Box 4, despite the need to differentiate aid amounts according to plain, mountain and less-favoured areas.
Ако размерът на помощта е бил диференциран, за равнините и по-необлагодетелстваните райони той би могъл да е съответно с 33 % и с 20 % по-нисък, което представлява около 8 милиона евро средства на ЕС през 2009 г. 
If the French aid amounts had been differentiated, the amounts in the plains and less favoured areas could have been respectively 33 % and 20 % lower, representing around 8 million euro of EU funds in 2009.
В Полша е използвана една и съща стойност за пропуснати приходи за повече от 10 различни подмерки, независимо от необходимостта от диференциране, например между полски култури и тревни площи. 
In Poland, the same amount for income foregone was used for more than 10 different sub-measures, despite the need to differentiate e.g. between arable crops and grassland.
Размерът на помощта не е диференциран и за различните райони, независимо от различните им характеристики. СТЕПЕН НА УЧАСТИЕ В БАЗИСНИТЕ МЕРКИ 67. 
The aid amounts were also not differentiated for the various regions despite their very different characteristics. pArticipAtion rAte in bAsic meAsures 67.
По отношение на базисните подмерки участието на земеделските производители трябва да бъде достатъчно голямо, за да доведе до постигане на ефект в даден район. 
For basic sub-measures, farmer participation must be high enough to provide effects in a given area.
Повечето държави членки обаче не правят оценка на минималната степен на участие, необходима за да се гарантира, че подмерките ще доведат до очакваните въздействия върху околната среда, и дали размерът на помощта е подходящ за постигане на това минимално ниво. 
However, most Member States do not assess the minimum participation level needed to ensure that sub-measures provide the expected environmental effects and whether the aid amounts are adequate to reach this minimum level.
В Полша три основни подмерки, представляващи 75 % от разходите през 2008 г., са изпълнявани на по-малко от 1 % от използваните земеделски площи в районите, посетени от Палатата. 
In Poland, three basic sub-measures representing 75 % of the expenditure in 2008 were implemented on less than 1 % of the utilised agricultural areas of the regions visited by the Court.
Липсва информация за това дали това покритие е достатъчно значимо, за да доведе до въздействия върху околната среда. 
No data is available to demonstrate that such coverage is important enough to result in environmental effects.
Независимо от ниската степен на обхванати площи, размерът на помощта за тези подмерки е поддържан значително под стойностите (от 16 % до 44 %), изчислени въз основа на допълнителните разходи и пропуснатите приходи. 
Despite the low coverage, the aid amounts for these sub-measures were kept significantly below (between 16 % and 44 %) the amounts calculated on the basis of additional costs and income foregone.
В други случаи размерът на помощта е увеличен, независимо че степента на участие вече е достигнала планираните цели. 
In other cases, aid amounts were increased despite the fact that the participation rate already fulfilled the planned targets.
Това е довело до ситуации като в Швеция, която трикратно е увеличила размера на помощта за една подмярка независимо от факта, че целта по отношение на участието е била постигната. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
This led to situations such as in Sweden, which increased threefold the aid amount of one sub-measure despite the fact that the participation target had been reached. 36 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
В член 39, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1698/2005 се постановява, че държавите членки разпределят помощите за плащания за агроекология в рамките на техните територии, съобразно специфичните си нужди. 
Article 39(1) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States should make support available for agri-environment payments throughout their territories in accordance with their specific needs.
При всички одитирани програми за развитие на селските райони се констатира, че в някои райони натискът върху околната среда е по-силен, отколкото в други. 
All rural development programmes audited show that the environmental pressures are more acute in some regions than in others.
Палатата провери до каква степен се отчитат екологичните нужди при предоставяне на агроекологична помощ, дали са използвани наличните управленски инструменти като географска насоченост и подбор, както и дали управлението е било иновативно и основано на доказателства. 
The Court reviewed to what extent agri-environmental aid takes account of environmental needs, whether available management tools such as geographical targeting and selection were used and also whether management was innovative and evidence-based.
Най-накрая Палатата провери дали при управлението на средствата е било насочено към осигуряване на въздействие върху околната среда. 
Finally, the Court reviewed whether the management of funds was focused on delivering environmental effects.
От основно значение за увеличаване на въздействието на подмерките за агроекология върху околната среда е да се гарантира, че средствата се изразходват според регионалните нужди и приоритети. 
Ensuring that funds are spent according to regional needs and priorities is of key importance for enhancing the environmental effects of agri-environment sub-measures.
Това може да се постигне посредством насочване на средствата към географски региони, видове стопанства или земеделски практики и чрез определяне на подходящи критерии за допустимост. 
This can be achieved through targeting funds to geographical areas, types of farms or farming practices by setting appropriate eligibility criteria.
През последните десет години постоянно се поставя въпроса за насочването на агроекологичните плащания. 
Targeting of agri-environment payments has been a permanent issue over the last decade.
В специалния си доклад от 2000 г. „Екологизиране на ОСП“ Палатата критикува липсата агроекологични програми, които да са ориентирани към приоритетите на околната среда (за повече подробности вж. приложение I). 
In its special report from 2000 on ‘Greening the CAP’, the Court criticised the lack of targeting agri-environment schemes to environmental priorities (see Annex I for further details).
Оттогава в различни оценки и проучвания19 е установена необходимост от подобряване на насочването на агроекологичните разходи към идентифицирани нужди. 
Since then, several evaluations and studies 19 identified a need for improved targeting of agri-environment expenditure to identified needs.
В скорошен доклад на Европейската мрежа за развитие на селските райони20 насочването на агроекологичните мерки е посочено като един от деветте ключови критерия за успешно постигане на резултати. 
A recent report from the European Network for Rural Development 20 identified targeting as one of the nine key criteria for the successful delivery of outcomes.
В скорошното си съобщение относно бъдещето на ОСП през 2020 г. Комисията препоръчва подобряване на насочването на мерките в рамките на политиката за развитие на селските райони. 
In its recent communication ‘The CAP towards 2020’, the Commission advocates improved targeting of the measures under the rural development policy.
19 Вж. например: 1) Оценъчно проучване от ноември 2004 г., изготвено като част от оценката на Комисията на въздействието на програмите за развитие на селските райони с оглед на политиката за развитие на селските райони след 2006 г. (което определя подобряването на насочването на агроекологичните мерки като една от приоритетните теми за подобряване на резултатите на политиката за развитие на селските райони в държавите членки и регионите) и 2) Изследователски проект относно интегрираните инструменти за разработване и прилагане на агроекологичните програми, който е финансиран в периода 2004—2006 г. по Шеста рамкова програма на ЕС (в рамките на проекта насочването на агроекологичните мерки е посочено като основен критерий за постигане на резултати от тяхното изпълнение). 
19 See for instance: (1) The evaluation study of November 2004, prepared as part of the Commission’s Impact Assessment of Rural Development programmes in view of post-2006 rural development policy (which identified the improvement of targeting of agri-environment measures as one of the key themes in the improvement of the delivery of rural development policy in the Member Sates and regions) and (2) The research project on ‘Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes’, which was funded between 2004–06 under the sixth EU framework programme (which identified targeting as a key criterion for the environmental performance of agri-environment measures).
20 Тематичнаработнагрупа3, Публични блага и публична интервенция, окончателен доклад, декември 2010 г. 
20 Thematic working Group 3, Public goods and public intervention, final report, December 2010.
38 74. 
74.
Подходящ подход за насочване на средствата може да ги канализира към райони, където има екологични проблеми. 
A relevant targeting approach can channel expenditure to areas where environmental problems are located.
Това може да бъде направено например като се определят критерии за допустимост, които ограничават разходите до точно определени райони, където са необходими изменения в земеделските практики или където съществуват благоприятни за околната среда практики, които не биха били поддържани без агроекологично подпомагане. 
This can, for instance, be done by setting eligibility criteria which limit expenditure to precisely defined areas where changes in farming practices are necessary or where existing environmentally friendly farming practices would not be maintained without agri-environmental support.
Това е показано във фигури 3, 4 и 5, в които се посочва разпределението на средства със и без географско насочване. 
This is illustrated in Figures 3 to 5, which show the distribution of funds with and without geographical targeting.
Местните нужди са по-добре удовлетворени във фигура 5. 
Local needs are better addressed in Figure 5.
Една и същата сума се използва по-ефективно във фигура 5 в сравнение с фигура 4, при която средствата се използват и в райони, в които няма екологични проблеми. 
The same amount of money is used more effectively in Figure 5 as compared to Figure 4, where funds are also spent in areas without environmental problems.
Държавите членки могат да изпълняват подмерки за агроекология за голям район и/или да ги адаптират към местните условия в зависимост от идентифицираните екологични потребности. 
Member States can implement agri-environment sub-measures over a wide area and/or target them to local circumstances, according to the environmental needs identified.
Като цяло по време на одита беше установено, че по-голямата част от разходите са направени за „хоризонтални“ подмерки, изпълнени върху цялата територия на програмата за развитие на селските райони (вж. таблица 1). 
Overall, the audit established that most of the expenditure was made on ‘horizontal’ sub-measures which were implemented over the whole area of the rural development programme (see Table 1).
Това съответства на целите на действащата законодателна рамка (вж. точка 3). 
This is in line with one of the objectives of the current legal framework (see paragraph 3).
Понастоящем няма изисквания за насочване на разходите към конкретни области. 
Currently there is no requirement to target expenditure to specific areas.
Въпреки това географското насочване на средства може да бъде ефикасно средство. Така например то позволява определянето на приоритетни области, за които държавите членки са доказали, че при липса на агроекологично подпомагане ще бъдат ориентирани към по-неблагоприятно за околната среда използване на земята. 
However, geographical targeting can also be an effective tool, e.g. to prioritise areas where Member States have demonstrated that conversion to a less environmental friendly land use will occur without agri-environment support.
21 Това важи особено за случая с Австрия, където агроекологичните подмерки са разработени преди всичко с цел поддържане на състоянието на околната среда в цялата страна, което в програмата за развитие на селските райони се оценява като допустима положителна практика. 
21 This is in particular the case in Austria, where the agri-environment sub-measures were designed above all to maintain the environmental situation all over the country, which is assessed as reasonably positive in the rural development programme.
Ето защо Австрия прилага превантивен и хоризонтален подход, при който около 70 % от земеделските производители участват в подмерки за агроекология, които обхващат 93,5 % от цялата обработваема земя. 
Austria therefore applies a preventive and horizontal approach where around 70 % of farmers participate in agri-environment sub-measures, covering 93,5 % of all farmland.
ТАБЛИЦА 1 Програма за развитие на селските райони държава членка/регион Прооцентни разходи, извършени на цялата територия, обхваната от програмата AT — Австрия 90 % DE — Бранденбург и Берлин 90 % ES — Андалусия 50 % FR — Франция 90 % HU — Унгария 80 %1 IT — Пиемонт 85 % PL — Полша 100 %2 SE — Швеция 60 % РАЗХОДИ ЗА АГРОЕКОЛОГИЯ, ИЗВЪРШЕНИ НА ЦЯЛАТА ТЕРИТОРИЯ, ОБХВАНАТА ОТ ПРОГРАМАТА 1 Предварителна оценка въз основа на райони, обхванати от„зонални“ подмерки 2 Бюджет от около 20 % е планиран за насочени подмерки, но все още не е изпълнен. 
38 TABLE 1 Rural development programme Member State/Region % of expenditure implemented on the whole area of the programme AT — Austria 90 % DE — Brandenburg and Berlin 90 % ES — Andalusia 50 % FR — France 90 % HU — Hungary 80 % 1 IT — Piedmont 85 % PL — Poland 100 % 2 SE — Sweden 60 % AGRI-ENVIRONMENT EXPENDITURE IMPLEMENTED ON THE WHOLE AREA OF THE PROGRAMME 1 Estimation based on the areas under ‘zonal’ sub-measures.
Източник: Европейска сметна плата, предварителна оценка на разходите през 2009/2010 г. за подмерки без географско ограничение. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
Source: European Court of Auditors, estimation of expenditure used for sub-measures without geographical limitation in 2009/2010. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
40 76. 
76.
Палатата установи също така случаи на подмерки, които са насочени към конкретни нужди на местно ниво. 
The Court found also some sub-measures which were targeted to specific local needs.
Два успешни примера за насочване на средствата са описани в каре 5. 
Two successful examples of this are described in Box 5.
Насочването на средства, както и някои от управленските практики, посочени в следващите точки, води до допълнителни административни разходи. 
Targeting, like certain of the management practices outlined in the following paragraphs, imposes additional administrative costs.
Би било разумно и желателно Комисията да отчита съотношението разходи-ползи при предлагането на разходни схеми, а държавите членки да ги вземат предвид при изпълнението на тези схеми. 
It would be reasonable and desirable for the Commission to take cost-benefit considerations into account when proposing expenditure schemes, and for Member States to do so when deciding how to implement schemes.
Въпреки това по време на своя одит Палатата установи, че одитираните държави членки не оценяват желаната степен на насочване на средства чрез анализ на съответните разходи и ползи. 
The Court’s audit however indicated that Member States audited had not considered the desirable degree of targeting on the basis of an analysis of the costs and benefits involved.
КАРЕ 5 ПРИМЕРИ ЗА УСПЕШНО ГЕОГРАФСКО НАСОЧВАНЕ Франция насочва подмерките за агроекология към зони по „Натура 2000“ или към райони, засегнати от специфични проблеми, главно замърсяване на водите, но също така и ерозия на почвите. 
40 BOX 5 SUCCESSFUL EXAMPLES OF GEOGRAPHICAL TARGETING France targets agri-environment sub-measures at Natura 2000 areas or at areas affected by specific problems, mainly water pollution but also soil erosion.
Районите, където има екологични проблеми, са точно определени и само те отговарят на условията на съответните подмерки. 
Areas where environmental problems exist are precisely delimited, and only those areas are eligible for the sub-measures concerned.
Всеки проект включва дейности по управление на земята, които се определят на ниво земеделски парцели измежду различни съществуващи варианти. 
Each project includes land management activities which are determined at the level of agricultural parcels among various existing options.
Участието в подмерките, насочени към замърсяването на водите, е все още слабо в районите с интензивно земеделие, тъй като те изискват промяна на земеделските практики, по-специално при използването на продукти за растителна защита. 
Participation is still low in the sub-measures targeted at water pollution in intensive regions because they require changes in farming practices, in particular in the use of plant protection products.
Унгария използва географско насочване за 12 от 22-те подмерки, включени в програмата. 
Hungary uses geographical targeting for 12 of the 22 sub-measures included in the programme.
Това е постигнато чрез определяне на специални подмерки и разпределяне 25 % от бюджета за агроекология за следните пет вида райони: ο райони с висока природна стойност; ο райони, засегнати от ерозия по склоновете; ο песъчливи и льосови почви, изложени на ветрова ерозия; ο защитени зони с уязвими водни ресурси и рискови зони за наводнения; ο влажни зони. Специален доклад No 7/2011 – Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане? 
This is done by designing specific sub-measures for and allocating 25 % of the agri-environment budget to the following five types of area: ο high nature value areas; ο areas affected by erosion on slopes; ο sand and loess soils exposed to wind erosion; ο protection zones of vulnerable water resources and flood areas; ο wetlands. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
41 79. 
79.
В полската програма например се посочва, че екологичните обстоятелства, свързани с проблеми като висока гъстота на животните, която оказва влияние върху качеството на водите, чувствителност на различни видове почви към ерозия и т.н., в някои райони са по-лоши, отколкото в други. 
The Polish programme, for instance, states that the environmental situation for issues such as high livestock densities affecting water quality, the sensitivity of different types of soil to erosion, etc are worse in some regions than in others.
Вместо подхода на разделяне по зони, използван през периода 2004—2006 г., Полша понастоящем прилага агроекологичните подмерки на цялата си територия. 
Instead of a zonal approach applied during the period 2004–06, Poland has implemented agri-environment sub-measures so far nationwide.
Изоставянето на предишния подход не е подкрепено от анализ на разходите и ползите. 
The abandonment of the previous approach was not supported by a cost-benefit analysis.
В Австрия едва четири от общо 28 подмерки, представляващи около 10 % от разходите, са насочени към конкретни райони. 
In Austria, only four out of the 28 sub-measures, representing around 10 % of the expenditure, are targeted to specific areas.
Процедурите на подбор могат да гарантират, че избраните проекти осигуряват максимална ефективност на изразходваните средства. 
Selection procedures can ensure that those projects selected provide the best value for money.
В Регламент (ЕО) No 1698/2005 се посочва, че разходите трябва да съответстват на критериите за подбор, определени от компетентния орган, и че, когато е целесъобразно, бенефициентите могат да бъдат избирани чрез тръжни процедури при специални критерии за икономическа и екологична ефективност22. През 2008 г. 
Regulation (EC) No 1698/2005 specifies that expenditure must be in accordance with the selection criteria fixed by the competent body and that, where appropriate, beneficiaries may be selected on the basis of calls for tender, applying criteria of economic and environmental efficiency 22.