natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Като общ принцип държавите членки следва да надграждат, доколкото това е възможно, целите и дейностите на съществуващите регионални морски конвенции. 
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions.
2 Helcom, актуализиран Пети съставен документ относно замърсителния товар в Балтийско море (Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation) (PLC-5.5) – 2015 г. (данни за 2010 г.). 
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data).
3 Helcom, Пети съставен документ относно замърсителния товар в Балтийско море (Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation) (PLC-5) – 2011 г. (данни за 2006 г.). 
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data).
4 „Втора оценка на изменението на климата за басейна на Балтийско море“ („Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin“), Авторски екип на BACC II, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015 г. 
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015.
5 Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (ОВ L 164, 25.06.2008 г., стp. 
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p.
Въведение 11 08 За Балтийско море регионална конвенция е подписана още през 1974 г. — Хелзинкската конвенция за опазване на морската среда на района на Балтийско море. 
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area.
Настоящите страни по конвенцията са Дания, Естония, Европейският съюз, Финландия, Германия, Латвия, Литва, Полша, Русия и Швеция. 
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden.
През 2007 г. Хелзинкската комисия (Helcom), ръководеща тази конвенция, предложи План за действие за Балтийско море (BSAP) за възстановяване на Балтийско море до добро екологично състояние до 2021 г. 
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021.
Този план е приет от страните по конвенцията. 
This plan was adopted by the signatories.
09 От ключово значение за постигането на добро екологично състояние на морските води е доброто качество на водите от реките, вливащи се в моретата. 
09 Key to achieving the good environmental status of marine waters is the good quality of the water from rivers flowing into the seas.
Рамковата директива за водите от 2000 г.6 осигурява рамка за опазване на вътрешно-териториалните, преходните и крайбрежните води. 
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection.
Нейната цел е осигуряването на добро състояние на повърхностните и подземните води до 2015 г. или, в някои изключителни случаи, до 2021 г. или 2027 г. 
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027.
Първо, от държавите членки се изисква да разработят планове за управление на речните басейни до декември 2009 г., като посочат в тях водните обекти, за които има риск тази цел да не бъде постигната до 2015 г., и най-значителният натиск, на който те са подложени. 
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them.
Подобно на Рамковата директива за морска стратегия, тези планове за управление на речните басейни включват програма от мерки, които да допринесат за постигането на целите на Рамковата директива за водите. 
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives.
10 Тези програми трябва да включват поне необходимите мерки за прилагане в пълна степен на вече действащите директиви, които имат за цел запазването на качеството на водите, и други мерки, станали задължителни съгласно Рамковата директива за водите (и в частност мерки за контрол на дифузни източници на замърсяване)7. 
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7.
Вече съществуващите директиви включват по-точно: — Директивата за пречистване на градските отпадъчни води от 1991 г.8 относно събирането и пречистването на градските отпадъчни води от агломерации; — Директивата за нитратите от 1991 г.9 относно приемането на мерки за гарантиране, че земеделските производители в земеделски площи, които причиняват или съществува риск да причинят замърсяване на водите с нитрати (наричани „уязвими на нитрати зони“), спазват минималните изисквания за използването на азотни торове. 
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers.
11 На последно място, Стратегията на ЕС за региона на Балтийско море (EUSBSR) е приета от Европейския съвет през 2009 г. 
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009.
Тази стратегия разглежда различни цели по три теми: „Да се спаси морето“, „Да се свърже регионът“ и „Да се повиши просперитетът“. 
This strategy addresses various objectives under three themes: ‘Save the Sea’, ‘Connect the Region’ and ‘Increase Prosperity’.
Една от подцелите на темата „Да се спаси морето“, озаглавена „Чиста вода в Балтийско море“, включва целите, определени в BSAP по отношение на намаляването на освобождаването на хранителни вещества. 
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs.
Действието на ЕС има за цел да насърчава сътрудничеството между съседните държави — както държави — членки на ЕС, така и държави извън ЕС. 
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries.
6 Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр.1). 
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1).
7 Член 11, параграф 3, буква з) от Рамковата директива за водите. 
7 Article 11.3(h) of the water framework directive.
8 Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води (ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p.
9 Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (ОВ L 375, 31.12.1991 г., стр. 
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p.
Въведение 12 Налични бюджетни инструменти на ЕС за справяне със замърсяването на водите с хранителни вещества 12 За съфинансиране на инфраструктурни проекти в областта на отпадъчните води като част от оперативните програми на държавите членки могат да се използват Европейският фонд за регионално развитие и Кохезионният фонд по политиката на сближаване10. 
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes.
Общият принос на ЕС за проекти в областта на събирането и пречистването на отпадъчните води в държавите членки, граничещи с Балтийско море,11 е 4,6 млрд. евро в периода 2007—2013 г.: Полша — 3,4 млрд. евро; Латвия — 0,6 млрд. евро; Литва — 0,4 млрд. евро; Естония — 0,2 млрд. евро и Германия — 0,04 млрд. евро. 
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro.
13 Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони12 може да бъде използван за финансиране на редица мерки на програмите за развитие на селските райони, които могат да имат пряко или непряко въздействие върху качеството на водите (основно мерки, свързани с „подобряване на околната среда и ландшафта“13). 
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13).
За този вид мерки са разпределени 9,9 млрд. евро за осемте крайбрежни на Балтийско море държави членки в периода 2007—2013 г.14 Не е налична информация за размера на средствата, специално предназначени за опазване на водите. 
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14. The amount that was specifically dedicated to address water protection is not available.
14 Що се отнася до държави, които не са членки на ЕС, европейската политика за съседство предлага на Русия и Беларус редица възможности за сътрудничество в областта на околната среда. 
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment.
Те включват неядрения сектор на Партньорството за околната среда в рамките на северното измерение, за което ЕС до момента е допринесъл 44 милиона евро, двустранното/регионалното сътрудничество и трансграничното сътрудничество, за които ЕС е допринесъл съответно 14,5 милиона евро и 3,5 милиона евро през периода 2003—2013 г.15 10 Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1260/1999 (OВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15. 10 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
25) и Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
25); and Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
11 За четирите държави членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г., и германските провинции във водосборния басейн на Балтийско море. 
11 For the four Member States which joined the EU in 2004 and the German Länder in the Baltic Sea catchment area.
Останалите три крайбрежни на Балтийско море държави членки (Дания, Финландия и Швеция) не са получили средства от ЕС за проекти, свързани с отпадъчните води. 12 Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.
1) и Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане за развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
13 Ос 2 на програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. 
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes.
По тази ос основните аспекти, които трябва да се вземат под внимание, включват биологичното разнообразие, управлението на обекти по „Натура 2000“, действия, свързани с Рамковата директива за водите, опазването на водите и почвите, и смекчаването на последиците от изменението на климата. 
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation.
14 Полша (4,4 млрд. евро), Финландия (1,5 млрд. евро), Швеция (1,3 млрд. евро), Германия (1,1 млрд. евро), Литва (0,6 млрд. евро), Латвия (0,4 млрд. евро), Дания (0,3 млрд. евро) и Естония (0,3 млрд. евро). 
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro).
15 Източник: ЕСП. 
15 Source: ECA.
Размер на средствата от ЕС, разпределени на Русия и Беларус чрез TACIS и ЕИСП до края на 2013 г. 
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013.
Обхват и подход на одита 13 15 В този одит Сметната палата провери в каква степен са намалени количествата хранителни вещества в Балтийско море и направи оценка на ефективността на действията на ЕС, изпълнявани от държавите членки с цел намаляване на хранителните вещества. 
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions.
Сметната палата разгледа следните одитни въпроси: a) Държавите членки постигнали ли са успех като цяло за намаляване на освобождаването на хранителни вещества в Балтийско море? б) Били ли са действията на ЕС по отношение на градските отпадъчни води ефективни за намаляване на замърсяването с хранителни вещества на Балтийско море? в) Били ли са действията на ЕС по отношение на селското стопанство ефективни за намаляване на замърсяването с хранителни вещества на Балтийско море? г) EUSBSR осигурила ли е добавена стойност по отношение на съществуващите действия за намаляване на освобождаването на хранителни вещества в Балтийско море? 
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea?
16 Сметната палата отговори на тези въпроси, като се основава на доказателствата, събрани чрез изброените по-долу средства: — Проверка на действията на ЕС за намаляване на замърсяването от селското стопанство във Финландия, Латвия и Полша и проверка на действията на ЕС за намаляване на замърсяването от градски отпадъчни води само в Латвия и Полша (по-специално три пречиствателни станции в Латвия и седем в Полша), тъй като Финландия не е получила средства от ЕС за тази цел (вж. бележка под линия 11); подкрепата на ЕС за свързани с отпадъчните води проекти в Русия и Беларус беше проверена въз основа на документи, съхранявани от Комисията; — Преглед на данни за резултатите от дейността по отношение на 18 допълнителни пречиствателни станции за градски отпадъчни води в главните градове от водосборния басейн на Балтийско море; — Въпросници, изпратени на петте държави членки от Балтийския регион, които не бяха посетени (Дания, Германия, Естония, Литва и Швеция), свързани с техните планове за изпълнение на целите за намаляване на замърсяването с хранителни вещества на Helcom; — Анализ на документи и интервюта с персонала на Комисията, Секретариата на Helcom и експерти от Baltic Nest Institute16. — Интервюта с представители на Естонската сметна палата, която е провела подобен одит в Естония. 
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11).
17 Критериите, които Сметната палата използва за отговор на въпросите, са разработени въз основа на законодателството, насоките на Комисията и споразуменията на Helcom, както и на предишни одити в областта на опазването на водите17. 
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17.
Те са обяснени допълнително в различни раздели от настоящия доклад. 
They are explained further in the various sections of this report.
16 Baltic Nest Institute е международно обединение за научни изследвания между Центъра за Балтийско море на Стокхолмския университет, шведската Агенция за управление на морската среда и водите, Университета на Орхус и Финландския институт за околна среда. 
16 The Baltic Nest Institute is an international research alliance between the Stockholm University Baltic Sea Centre, the Swedish Agency for Marine and Water Management, the University of Aarhus and the Finnish Environment Institute.
То съчетава компетентности в рамките на всички съответни дисциплини за управление на морските екосистеми. 
It combines competences within all relevant disciplines for marine ecosystem management.
Документите се разработват по-специално в сътрудничество с Helcom. 
Its products are developed in particular in collaboration with Helcom.
17 По-специално: Специален доклад No 3/2009 „Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките на структурните мерки за програмните периоди 1994–1999 г. и 2000–2006 г.“; Специален доклад No 4/2014 „Частичен успех на интегрирането в ОСП на целите на политиката за водите на ЕС“, Специален доклад No 2/2015 „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“; и Специален доклад No 23/2015 „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“ (http://eca.europa.eu). 
17 Notably: Special Report No 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods; Special Report No 4/2014, ‘Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success’, Special Report No 2/2015, ‘EU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’; and Special Report No 23/2015, ‘Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go’ (http:// eca.europa.eu).
Констатации и оценки 14 Изпълнение от страна на държавите членки на целите за намаляване на освобождаването на хранителни вещества в Балтийско море 18 Съгласно Рамковата директива за морска стратегия държавите членки трябва да изготвят програма от мерки до декември 2015 г. 
Observations 14 Member States’ implementation of nutrient input 18 According to the marine strategy framework directive, Member States have to devise a programme of measures by December 2015.
Оценката на Комисията на докладите от крайбрежните на Балтийско море държави членки18 стига до заключението, че само една от тях (Финландия) е определила количествени цели по отношение на количествата хранителни вещества, които са основната причина за еутрофикацията (вж. точка 6). 
The Commission’s assessment of the reporting by the Baltic Sea coastal Member States18 concludes that only one of them (Finland) has established quantified targets as regards nutrient loads, which are the main cause of eutrophication (see paragraph 6).
При отсъствието на такива цели Комисията счита използването на целите на BSAP на Helcom за добра практика (вж. точки 7 и 8). 
In the absence of such targets, the Commission considers the use of Helcom BSAP targets to be good practice (see paragraphs 7 and 8).
Сметната палата провери настоящия етап на прилагане на тази конвенция, тъй като тя може да бъде използвана за основа за бъдещите програми от мерки. 
We examined the current stage of implementation of this convention, as it can be used as a basis for the future programmes of measures.
19 През 2007 г. държавите, подписали Helcom, се договориха за два основни инструмента за борба с еутрофикацията: — BSAP, който включва схема за намаляване на хранителните вещества, съгласно която за всяка държава се определят количествени целеви нива за намаляването на веществата. 
19 In 2007, the Helcom signatory countries agreed on two main instruments for combating eutrophication: — The BSAP, which includes a nutrient reduction scheme which allocates nutrient reduction targets to each country, defined at sub-basin level in relation to their average inputs in the 1997-2003 reference period.