natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Констатации и оценки 55 Счетоводно третиране на задължения, свързани с извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения и окончателното погребване на отработеното гориво Отчети на атомни електроцентрали (без окончателно погребване на отработено ядрено гориво) Отчети на ниво фонд/министерство/държава (включително окончателно погребване на отработено ядрено гориво) „Игналина“, Литва Няма определени провизии. 
Observations 55 Accounting treatment of liabilities relating to nuclear decommissioning and final disposal of spent fuel Nuclear power plant accounts (excluding final disposal of spent nuclear fuel) Fund/ministry/government accounts (including final disposal of spent nuclear fuel) Ignalina, Lithuania No recognised provisions.
В обяснителна бележка се разяснява, че липсва надежден разчет по отношение на демонтирането. 
Explanatory note explains that no reliable estimate is available for dismantling.
Следователно няма оповестени условни пасиви. 
Therefore, no contingent liabilities disclosed.
Няма определени провизии. 
No recognised provisions.
Незначителни условни пасиви, свързани с извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения, са оповестени задба-лансово (13 млн. евро), като те засягат допълнителни социални гаранции за бивши служители на АЕЦ. „Козлодуй“, България Не се признават нито провизии за извеждане от експлоатация, нито разходи за съхранение и управление на отработено ядрено гориво. Ето защо за отчетите за 2014 г. е изразено становище с резерви от независим одитор. 
Minor contingent liabilities related to nuclear decommissioning are disclosed off balance sheet (13 million euro), concerning additional social guarantees for former NPP employees. Kozloduy, Bulgaria No recognition of either provisions for decommissioning, or of spent fuel storage and management costs. The 2014 accounts were therefore qualified by an independent auditor.
Приходите и разходите на националните фондове за извеждане от експлоатация и за радиоактивни отпадъци са включени в годишните бюджетни сметки на Министерството на енергетиката. 
Revenues and expenditure of the national decommissioning and radioactive waste funds are included in the Ministry of Energy’s an‐ nual budget accounts.
Неусвоената част от постъпилите през отчетната година средства, включително средства от минали години, се отчитат задбалансово. „Бохунице“, Словакия Частично признати, но без да са целево заделени за „Бохунице V1“. 
Any unused portions of the accrued financial resources, including resources from previous years, are disclosed off balance sheet.
Предварителна информация относно окончателното погребване, включена в подсметка на национален фонд за ядрена енергетика. 
Preliminary information regarding final disposal included in a na‐ tional nuclear fund sub‐account.
Източник: ЕСП, въз основа на информация, предоставена от националните органи. 
Source: ECA, based on information from the national authorities.
106 Фактът, че бъдещите разходи системно не се вписват като провизии и/или не се включват в бележките към отчетите, ограничава прозрачността и пречи на съответните органи правилно да планират как да посрещнат бъдещите разходи за извеждане от експлоатация и погребване на отпадъци. 
106 The fact that future costs are not systematically recognised as provisions and/ or included in the notes to the accounts limits transparency and hampers the relevant authorities’ ability to plan adequately how to meet future decommis‐ sioning and disposal costs.
Таблица 11 
Table 11
Заключения и препоръки 56 107 Целевите програми на ЕС за финансиране на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения не създават подходящите стимули за навременно и разходно-ефективно извеждане от експлоатация. 
Conclusions and 56 recommendations 107 The dedicated EU funding programmes for nuclear decommissioning have not created the right incentives for timely and cost‐effective decommissioning.
След публикуването на предишния доклад на Сметната палата през 2011 г. е постигнат известен напредък по отношение на извеждането от експлоатация на атомните електроцентрали „Игналина“ в Литва, „Козлодуй“ в България и „Бохунице“ в Словакия. 
Since we published our previous report in 2011, some progress has been made in decommissioning the nuclear power plants of Ignalina in Lithuania, Kozloduy in Bulgaria and Bohunice in Slovakia.
Демонтирани са ключови елементи извън контролираните зони на централите. 
Key components in the plants’ non‐controlled areas have been dismantled.
При почти всички ключови инфраструктурни проекти за извеждане от експлоатация обаче се наблюдават закъснения и основните предизвикателства, свързани с работата в контролираните зони, все още предстоят и в трите държави членки. 
However, nearly all the key decommissioning infra‐ structure projects have experienced delays, and the critical challenges involved in working in the controlled areas still lie ahead for all three Member States.
Органите на държавите членки посочват, че спирането на централите е необратимо, но не всички очаквани резултати, които Комисията използва за оценка на напредъка към постигане на състояние на необратимо спиране, са напълно постигнати. 
Member State authorities claim that the plants have been irreversibly closed; however, not all of the expected outputs used by the Commission to assess progress towards irreversible closure have been fully met.
Финансовият недостиг в Литва се е увеличил след последния ни одит и понастоящем разходите надхвърлят финансирането с 1,6 млрд. евро. 
The financing gap in Lithuania has increased since our last audit and now stands at 1.6 billion euro.
Прогнозните разходи за извеждането от експлоатация на трите централи възлизат на общо поне 5,7 млрд. евро и и на 11,4 млрд. евро, ако в разходите се включи цената за окончателното погребване. 
The estimated cost of decommissioning at the three plants will be at least 5.7 bil‐ lion euro in total, and 11.4 billion if the cost of final disposal is included.
От 2011 г. насам е постигнат известен напредък по отношение на извеждането от експлоатация, но сериозните предизвикателства предстоят 108 От 2011 г. насам трите държави членки са демонтирали някои ключови компоненти извън контролираните зони и, с изключение на Литва, са постигнали напредък по отношение на придобиването на съответните лицензии за започване на работа в контролираната зона. 
Some decommissioning progress made since 2011 but critical challenges ahead 108 Since 2011, the three Member States have dismantled certain key components in the non‐controlled area and, except in the case of Lithuania, advanced in obtain‐ ing the relevant licences for starting work in the controlled area.
Литва тепърва трябва да получи такава лицензия, като нейното предоставяне понастоящем е насрочено за 2022 г., 10 години след първоначално планираното (вж. точки 40 и 42). 
Lithuania has yet to obtain such a licence, the granting of which is now scheduled for 2022, 10 years later than originally planned (see paragraphs 40 and 42).
109 Според всички национални органи постигнатият напредък означава, че спирането на съоръженията реално е необратимо. 
109 According to all of the national authorities, the progress achieved means that closure is now effectively irreversible.
Очакваните резултати, които Комисията използва при оценяването на напредъка към постигане на състояние на необратимо спиране, обаче, не са напълно постигнати в нито една от трите централи. 
However, the expected outputs by which the Commission assesses progress towards irreversible closure have not yet been fully met at any of the three plants.
Проектирането на демонтирането на активните зони/първия контур все още не е завършено и до този момент са извършени само незначителни работи в сградите на реакторите. 
The designs for the dismantling of the reactor cores/primary circuits are not yet complete and only minor works in the reactor building have been carried out to date.
Това означава, че основните предизвикателства, свързани с работата в контролираните зони, включително в сградите на реакторите, все още предстоят и в трите държави членки (вж. точки 38—42). 
This means that the critical challenges involved in working in the controlled areas, including the reactor buildings, still lie ahead for all three Member States (see paragraphs 38 to 42).
110 Постигнат е известен напредък по отношение на изграждането на инфраструктурата за управление на отпадъците, но в периода 2011—2015 г. при много важни инфраструктурни проекти в трите държави членки се наблюдават закъснения (вж. точка 43 и точки 59—71). 
110 There has been some progress in putting in place waste management infra‐ structure, but many key infrastructure projects in the three Member States experienced delays in the 2011‐2015 period (see paragraphs 43 and 59 to 71).
Най-големи са закъсненията в Литва, където от 2011 г. насам крайният срок за извеждане от експлоатация е удължен с още девет години до 2038 г. (вж. точки 59—63). 
The longest delays have been in Lithuania, where the decommissioning end date has, since 2011, been postponed by a further 9 years to 2038 (see paragraphs 59 to 63).
Заключения и препоръки 57 111 Всяка от трите държави членки продължава да се сблъсква с предизвикателства, като например зависимост от външни експерти (вж. точка 69) и работа с единствени по рода си технически решения (вж. точки 67—68). 
Conclusions and recommendations 57 111 Challenges remain in each of the three Member States, such as a reliance on external experts (see paragraph 69) and dealing with first‐in‐kind technical solu‐ tions (see paragraphs 67 to 68).
Недостигът на квалифицирани опитни инженери в целия ЕС сам по себе си представлява риск, особено в Литва (вж. точка 70). 
The EU‐wide shortage of qualified, experienced engineers poses a risk, particularly in Lithuania (see paragraph 70).
Препоръка 1 — Осигуряване на напредък при извеждането от експлоатация Трите засегнати държави членки следва: а) да продължат да подобряват своите практики в областта на проектното управление с цел изграждане на необходимата инфраструктура за управление на отпадъците и отработеното гориво съгласно планираното; б) да предприемат стъпки за изграждане на собствен технически капацитет, така че да постигнат по-добър баланс между използването на вътрешни и външни експерти; в) да намерят по-добри начини за обмен на добри практики и технически познания, както между тях самите, така и с по-широката общност в сферата на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в ЕС и извън него. 
Recommendation 1 — Ensure progress in decommissioning The three Member States concerned should: (a) further improve their project management practices in order to have the necessary waste and spent fuel management infrastructure in place when planned; (b) take steps to build up their own technical capacity, so as to achieve a better balance between in‐house and external expertise; (c) find better ways to exchange best practices and technical knowledge, both among themselves and with the wider nuclear decommissioning community in the EU and beyond.
Комисията следва да улесни този процес по разходно-ефективен начин. 
The Commission should facilitate this in a cost‐effec‐ tive way.
Целева дата на изпълнение: до края на 2017 г. 112 Проектите, финансирани по програмите на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения, не засягат окончателното погребване, а само временното съхранение на отработено ядрено гориво. 
Target implementation date: By end 2017. 112 The projects funded under the EU’s nuclear decommissioning assistance pro‐ grammes do not relate to final disposal, but only to the interim storage of spent nuclear fuel.
Разработването на площадка за окончателно погребване на отработено ядрено гориво може да отнеме няколко десетилетия и изисква сериозен финансов ангажимент. 
It can take several decades and high levels of financial commitment to develop a final disposal site for spent nuclear fuel.
Това може да създаде трудности на някои държави, които генерират ниски обеми на радиоактивни отпадъци, имат ограничени финансови ресурси или не разполагат с подходящи геоложки условия. 
Doing so might be diffi‐ cult for some countries which generate low volumes of radioactive waste, have limited financial resources or lack appropriate geological conditions.
Дискусиите в трите държави членки по отношение на възможните решения за окончателно погребване на високоактивни отпадъци и отработено ядрено гориво, които могат да бъдат на национално или регионално ниво, все още са само на идеен етап (вж. точки 48—58). 
Talks in the three Member States regarding potential final disposal solutions for high‐level waste and spent nuclear fuel, which may be national or regional solutions, are still only at a conceptual stage (see paragraphs 48 to 58).
От Комисията се изисква да докладва за плановете на държавите членки в тази област, но тя все още не е направила това (вж. точка 53). 
The Commission is required to report on Member States’ plans in this area, but has not yet done so (see paragraph 53).
Заключения и препоръки 58 Препоръка 2 — Решения за окончателно погребване на отработено ядрено гориво а) Комисията, съвместно с всички засегнати държави членки на ЕС, следва да проучи възможностите за погребване на отработено гориво и високоактивни отпадъци, включително евентуални решения на регионално ниво и други решения на ниво ЕС, при надлежно отчитане на безопасността, сигурността и разходната ефективност на алтернативите. 
Conclusions and recommendations 58 Recommendation 2 — Solutions for the final disposal of spent nuclear fuel (a) The Commission should, together with all relevant EU Member States, explore options for the disposal of spent fuel and high‐level waste, including any regional and other EU‐based solutions, duly considering safety, security and the cost‐effectiveness of the alternatives.
Комисията следва да включи преглед на този въпрос в своя първи доклад за Европейския парламент и Съвета относно прилагането на Директивата за радиоактивните отпадъци. 
The Commission should in‐ clude a review of this matter in its first report to the European Parliament and the Council on the implementation of the radioactive waste directive.
Целева дата на изпълнение: да се започне незабавно; публикуване на доклада най-късно до средата на 2017 г. б) Паралелно с това трите държави членки следва да постигнат напредък по плановете си за окончателно погребване, с цел да се изготви по-пълен разчет на разходите и финансови планове за погребване на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, както се изисква от Директивата за радиоактивните отпадъци. 
Target implementation date: to start immediately; publication of report by mid 2017 at the latest. (b) The three Member States should, in parallel, progress with their plans for final disposal, in order to establish more complete cost estimates and finan‐ cing plans for the disposal of spent fuel and radioactive waste, as required by the radioactive waste directive.
Прогнозните разходи за извеждането от експлоатация на трите централи възлизат на поне 5,7 млрд. евро и ще нараснат двойно, ако се включат и разходите за окончателното погребване 113 Общите прогнозни разходи за извеждане от експлоатация по трите програми са се увеличили с 40 % за периода 2010—2015 г. от 4,1 млрд. евро до 5,7 млрд. евро (вж. точки 73—74). 
Estimated cost of decommissioning will be at least 5.7 billion euro and double that if the cost of final disposal is included 113 Estimates of the total cost of decommissioning across the three programmes increased by 40 % between 2010 and 2015, from 4.1 billion euro to 5.7 billion euro (see paragraphs 73 to 74).
Ако се включат разходите, свързани с окончателното погребване на отработено ядрено гориво, общият размер на разходите може да се удвои и да достигне 11,4 млрд. евро (вж. точки 93—99). 
If costs associated with the final disposal of spent nu‐ clear fuel are included, the full cost could double, reaching 11.4 billion euro (see paragraphs 93 to 99).
114 Наличното понастоящем национално финансиране и финансирането от ЕС в размер на 4,0 млрд. евро не е достатъчно за поемане на очакваните общи разходи на стойност 5,7 млрд. евро, без да се включват разходите за окончателно погребване. 
114 The currently available national and EU financing of 4.0 billion euro falls short of covering the estimated total cost of 5.7 billion euro, not including the cost of final disposal.
Следователно съществува финансов недостиг в размер на 1,7 млрд. евро до завършването на извеждането от експлоатация. 
There is, therefore, a financing gap of 1.7 billion euro until the completion of decommissioning.
93 % от този финансов недостиг се пада на Литва, където не достигат 1,6 млрд. евро (вж. точки 73—85). 
Lithuania accounts for 93 % of this overall finan‐ cing gap, with a shortfall of 1.6 billion (see paragraphs 73 to 85).
Финансовият недостиг, който се очаква в България и Словакия, в момента възлиза съответно на 28 млн. евро и 92 млн. евро. (вж. точка 84). 
The financing gaps estimated by Bulgaria and Slovakia now amount to 28 and 92 million euro respectively (see paragraph 84).
Заключения и препоръки 59 115 Съгласно международно признатия принцип „замърсителят плаща“ отговорност на съответната държава членка е да гарантира, че операторът изпълнява своите задължения като замърсител и заделя достатъчно финансови средства, за да покрие пълната стойност на извеждането от експлоатация, включително окончателното погребване на отработеното гориво (вж. точки 20 и 93). 
Conclusions and recommendations 59 115 According to the internationally recognised ‘polluter pays’ principle, it is the responsibility of the Member State to ensure that nuclear power plant operators fulfil their obligations as the polluter, and set aside sufficient financial resources to cover the full cost of decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 93).
И трите държави членки са създали целеви национални фондове за финансиране на националните си политики за безопасно управление и погребване на радиоактивни отпадъци и за извеждане от експлоатация на ядрени инсталации. 
All three Member States have set up dedicated national funds to finance their national policies for the safe management and disposal of radioactive waste and for the decommissioning of nuclear installations.
Въпреки това, към днешна дата, националните фондове се използват ограничено по трите програми за извеждане от експлоатация и средствата в тези фондове остават ограничени, особено в Литва (вж. точки 89—92). 
However, to date, little use has been made of national funds in the three nuclear decommissioning programmes, and resources in these funds remain limited, particularly in Lithuania (see paragraphs 89 to 92).
116 В резултат на това съфинансирането на проекти с национални средства е по-скоро рядко срещано изключение, отколкото правило. 
116 As a result, the co‐financing of projects with national funds has been the rare exception rather than the norm.
Въпреки че за разлика от други фондове на ЕС в тези програми не съществува правно изискване за съфинансиране на проектите, в правното основание се признава, че пълно финансиране на проектите от ЕС следва да се разрешава само при „добре обосновани изключителни случаи“57. 
Although, in contrast to other EU funds, there is no legal requirement in these programmes to co‐finance projects, the legal base recognises that full EU financing of projects should only be authorised in ‘well‐founded exceptional cases’57.
Комисията обаче все още не е определила ясни насоки за това кои случаи ще се считат за такива. 
However, the Commission has not yet laid down clear guidelines on what would constitute such a case.
Ако бяха налице такива насоки, Комисията би могла по-ефективно да създаде подходящи стимули, позволяващи в извеждането от експлоатация да бъдат инвестирани повече национални средства под формата на съфинансиране (вж. точка 92). 
Had it done so, it could have been more effective in creating the right incentives for higher levels of national co‐financing to be invested in decommissioning (see paragraph 92).
117 Трите държави членки носят крайната отговорност за осигуряването на достатъчно финансови средства както за извеждането от експлоатация, така и за окончателно погребване (вж. точки 20 и 95). 
117 The three Member States are ultimately responsible for ensuring that adequate financial resources are available for both decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 95).
В своята оценка на въздействието от 2011 г. Комисията заключава, въз основа на оценка на потребностите на държавите членки, че финансовата подкрепа от ЕС не следва да бъде продължавана след 2020 г. (вж. точка 10). 
In its 2011 impact assessment, the Commission concluded, based on an assessment of the Member States’ needs, that EU financial support should not be extended beyond 2020 (see paragraph 10).
В това отношение представителите на Литва насочиха нашето внимание по-конкретно към протоколите към Договора за присъединяване към ЕС на тяхната държава (вж. точка 83 и бел. под линия 42). 
In this regard, Lithu‐ anian representatives drew our attention, in particular, to their accession treaty protocols (see paragraph 83 and footnote 42).
Препоръка 3 — Зачитане на принципа „замърсителят плаща“ чрез увеличаване на националното съфинансиране за финансовия период 2014—2020 г. и след това Трите държави членки следва да признаят собствената си роля за гарантиране на зачитането на принципа „замърсителят плаща“ и да са готови да използват национални фондове за покриване на разходите за извеждане от експлоатация и разходите за крайното погребване, както в рамките на настоящия период на финансиране, така и след това. 
Recommendation 3 — Respecting the polluter pays principle by increasing national financing for 2014‐2020 and beyond The three Member States should recognise their own role in ensuring that the polluter pays principle is respected, and be prepared to use national funds to cover decommissioning costs, as well as the cost of final disposal, both in the current financing period and thereafter.
Целева дата на изпълнение: да се започне с увеличаване на националното финансиране от годишните работни програми за 2017 г. 
Target implementation date: starting with an increase in national co-financing from the 2017 annual work programmes.
57 Съображение 17 от Регламент (Евратом) No 1368/2013 на Съвета и съображение 15 от Регламент (Евратом) No 1369/2013 на Съвета. 
57 Recital 17 of Council Regulation (Euratom) No 1368/2013 and recital 15 of Council Regulation (Euratom) No 1369/2013.
Заключения и препоръки 60 Препоръка 4 — Увеличаване на размера на националното съфинансиране в рамките на финансовия период 2014—2020 г. 
Conclusions and recommendations 60 Recommendation 4 — Increase in national co‐financing in the 2014‐2020 financing period The Commission should seek increases in national co‐financing during the 2014‐ 2020 financing period.
Тя следва ясно да определи, например в решение на Комисията, добре обосновани изключителни случаи, при които проектите могат да бъдат финансирани изцяло от ЕС в рамките на програмите за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения. 
It should define clearly, for example in a Commission deci‐ sion, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes.
Целева дата на изпълнение: до края на декември 2017 г. 
Target implementation date: by the end of December 2017.
Препоръка 5 — Прекратяване на целевите програми за финансиране на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в Литва, България и Словакия след 2020 г. Целевите програми за финансиране на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в Литва, България и Словакия следва да бъдат прекратени след 2020 г. 
Recommendation 5 — Discontinue dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slovakia after 2020 Dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bul‐ garia and Slovakia should be discontinued after 2020.