natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въпреки това, сливането на ЗП с докладите по държави е намалило акцента върху ПМД и нейната специфична цел за откриване и предотвратяване на дисбаланси. 
However, merging IDRs with country reports has reduced the focus on the MIP and its distinct objective of detecting and preventing imbalances.
През първите три години ЗП е бил самостоятелен документ, предоставян главно от ГД „Икономически и финансови въпроси“, с принос от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и други генерални дирекции. 
For the first three years, the IDR was a stand‐alone document mainly provided by DG ECFIN, with contributions from DG EMPL and other directorates‐general.
През 2015 г. той е станал раздел 2 от доклада по държави, останалата част от който е резултат от анализ, който преди това е бил включен в работен документ на службите на Комисията (който вече не се изготвя) за оценка на НПР на държавата членка в рамките на Европейския семестър. 
In 2015, it became section 2 of the country report, the remainder of which is the result of an analysis that was previously included in a (now discontinued) staff working document assessing the Member State’s NRP in the context of the European Semester.
В резултат на сливането, от ЗП е отпаднал разделът „Предизвикателства пред политиките“ (обобщение на ключовите макроикономически предизвикателства и възможните отговори). 
As a result of the merger, the ‘policy challenges’ section of the IDR (a summary of key macroeconomic challenges and possible responses) was dropped.
Освен това наименованията, използвани в докладите по държави, сега са стандартизирани и поради това не отразяват сериозността на дисбалансите в съответната държава членка. 
Moreover, the titles used in country reports are now standardised and therefore do not reflect the severity of imbalances in the Member State concerned.
През 2016 г. премахването на раздела „Предизвикателства пред политиките“ е частично компенсирано чрез добавянето на „матрица за оценка на ПМД“, полезна таблица, в която са обобщени основните констатации от ЗП. 
In 2016 the loss of the ‘policy challenges’ section was partially addressed by the addition of an ‘MIP assessment matrix’, a useful table that summarises the main findings of the IDR.
Тази таблица обаче не предоставя никакво указание за възможните мерки за преодоляване на предизвикателствата, установени при ЗП. 
However, the table does not provide any indication of possible measures for addressing the challenges identified in the IDR.
Форматът на докладите по държави е допълнително изменен през 2017 г.: освен че те стават по-къси като цяло, Комисията ограничава ЗП до матрицата за оценка на ПМД и кратко представяне на основните констатации (раздел 3). 
The format of country reports was further modified in 2017: as well as shortening them overall, the Commission restricted the IDR to the MIP assessment matrix and a brief statement of the main findings (section 3).
Подробности за всички основни въпроси, включително макроикономическите дисбаланси, засягащи съответната държава членка, са представени по теми в раздел 4 „Приоритети на реформите“. 
Details of all the main issues, including macroeconomic imbalances, affecting the Member State are to be found by theme in section 4 ‘Reform priorities’.
Със звездичка в заглавието са обозначени темите, които са от значение за ПМД, и които допринасят за обобщението в раздел 3. 
An asterisk in the title indicates topics that are relevant to the MIP and which contribute to the summary in section 3.
Тези промени във формàта са били инициирани от Генералния секретариат на Комисията, чиято роля в процеса е нараснала с течение на времето. 
These changes in format were driven by the Commission Secretariat‐General, whose importance in the process has grown over time.
Генералният секретариат понастоящем също така ръководи изготвянето на докладите по държави чрез национални екипи, организирани във всички структури на Комисията. 
The Secretariat‐General now also guides the production of country reports through country teams organised across all Commission 35
ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ вече участва в по-голяма степен в анализа26, по-специално относно заетостта и социалните тенденции, а задълбоченият преглед/докладът по държави вече в по-малка степен е продукт на ГД „Икономически и финансови въпроси“. 
departments. DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product.
Заинтересованите страни докладват, че тези промени са довели до намаляване на видимостта на ПМД. 
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP.
След сливането съобщението относно ЗП беше заменено с много по-обширна комуникация относно докладите по държави. 
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports.
39 от ЗП от тази година27, за да очертае тенденциите, които са общи за всички държави, и са свързани с променящата се икономическа конюнктура. 
To counter this problem, in June 2015 DG ECFIN published an overview of that year’s IDR findings27 to highlight developments that were common across countries and linked to the changing economic landscape.
Подобен преглед обаче не е публикуван през 2016 г., нито до момента през 2017 г. 
However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017.
Анализът на макроикономическите дисбаланси вече е част от общия анализ на структурните проблеми в дадена държава членка. 
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State.
По този начин дисбалансите са загубили част от значимостта, която са имали, когато ЗП е бил отделен документ. 
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document.
Това затруднява разграничаването на проблемите между краткосрочни (свързани с дисбаланси) и дългосрочни (свързани с растеж). 
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues.
Накратко, усилията за рационализиране на Европейския семестър са намалили видимостта на ПМД. 
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP.
Ефективната комуникация обаче е от основно значение за общественото разбиране на процедурата и предизвикателствата, които представляват макроикономическите дисбаланси за държавите членки. 
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States.
Засилената комуникация е необходима също и за подобряване на националната ангажираност по отношение на ПМД. 
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP.
Тази гледна точка беше многократно подчертавана от заинтересованите страни по време на информационните посещения на Сметната палата. 
This view was repeatedly emphasised by stakeholders during our information visits.
Въпреки доброто качество на анализа, някои аспекти на ЗП се нуждаят от подобрение 76. 
Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76.
През ноември 2016 г., пет години след въвеждането на ПМД, ГД „Икономически и финансови въпроси“ публикува документ, озаглавен „Процедурата при макроикономически дисбаланси — обосновка, процес, прилагане: сборник“. 
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’.
До голяма степен сборникът използва аналитична информация, представена пред комитети на Съвета или публикувана по-рано в различни формати. 
To a large extent, the Compendium draws on analytical material presented 26 27 36 The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium, Box 3.1, p.
Консолидирането на цялата рамка в тази публикация, макар и със закъснение, е положителна стъпка, тъй като 27 Специален документ No 228, Макроикономически дисбаланси — Основни констатации от задълбочените прегледи — 2015 г. 
34. Occasional Paper 228, Macroeconomic Imbalances ‐ Main findings of the in‐depth reviews 2015.
40 помага на държавите членки и на другите заинтересовани страни да разберат ПМД и, по-специално, основанията за вземането на някои решения. 
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions.
Сборникът описва някои аналитични инструменти, използвани от ГД „Икономически и финансови въпроси“ при оценката на макроикономическите дисбаланси. 
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances.
Той обаче би могъл да бъде подобрен допълнително чрез включването на информация относно инструментите, използвани от Комисията при други периодични анализи, например на стабилността на банковата система, на тенденциите във връзка с ПМД на пазара на труда и на качеството на политиките за пазара на труда. 
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies.
Стандартите за анализ при ЗП като цяло са добри, според заинтересованите страни и експертите, с които се консултира Сметната палата. 
The standard of analysis in IDRs has generally been good, according to stakeholders and experts who we consulted.
Комисията взема предвид всички специфични за дадена държава обстоятелства и друга актуална информация, представена от държавите членки. 
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States.
Според някои държави членки беше необходимо да се подобри обменът на информация, а Комисията неотдавна положи усилия в това отношение. 
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard.
Проучването на Сметната палата сред членовете на КИП потвърди тези констатации. 
Our EPC survey confirmed these findings.
По-голямата част от респондентите (89 %) са описали качеството на ЗП на своята държава членка като „добро“, а 11 % са избрали „средно“. 
The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’.
Никой не е описал качеството като „много добро“, „слабо“ или „много слабо“ (вж. фигура г в приложение VI). 
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI).
В сравнение с подобни доклади от партньорски институции, 68 % от членовете на КИП са избрали отговора „без промяна“, 26 % — че ЗП са станали подобри, а 5 % — че са станали по-лоши (вж. фигура ф в приложение VI). 
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI).
Всички респонденти изразяват съгласие, че ЗП са взели предвид съответната специфична за отделните държави информация (53 % „до голяма степен“, 47 % „до известна степен“, вж. фигура д в приложение VI). 
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI).
В сравнение с докладите на други международни организации (МВФ, ОИСР), които използват „тематичен“ подход, ЗП често разглеждат едни и същи въпроси година след година. 
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year.
Дори да се приеме за факт, че някои дисбаланси са устойчиви и не могат да бъдат пренебрегнати, това често води до повтарящ се анализ с малка добавена 41 стойност и послание, което остава до голяма степен същото от една година към следващата. 
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next.
Регламентът за ПМД изисква от Комисията да взема под внимание „тесните търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и ефектите на разпространение на националните икономически политики.“28 Комисията е разработила няколко икономически инструмента29, насочени към тези въпроси. 
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 economic policies”28.
Въпреки това, анализът на ефектите на разпространение30 често е слаб. 
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak.
В четирите избрани държави членки това се прилага до известна степен непоследователно. 
In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently.
Например до 2014 г. беше отделяно само бегло внимание на разпространяването на проблемите от една държава към друга31 (ефекти на разпространение, идващи отвън) в Словения. 
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia.
В България не е отделяно внимание на общите пазарни условия за страната като малка държава членка извън еврозоната. 
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area.
От 2015 г. насам съществува политика изходящите ефекти на разпространение да се включват в ЗП на петте най-големи държави членки на еврозоната. 
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States.
Сметната палата приветства това развитие. 
This is a welcome development. 84.
28 29 30 31 Член 5, параграф 2 от Регламента за ПМД. 
28 29 30 31 32 Article 5(2) of the MIP Regulation.
Комисията е разработила редица подходящи икономически методи за оценка. 
The Commission has developed a number of relevant economic assessment techniques.
Те включват например оценки на промените в заплатите между отделните държави, както и финансовите потоци. 
For example, these include assessments of cross‐country wage developments as well as financial flows.
Ефектът на разпространение е развитие в една държава членка, което оказва въздействие върху икономиките на една или няколко други държави членки. 
A spill‐over is a development in one Member State which has an impact on the economies of one or more other Member States.
Входящите ефекти на разпространение се отнасят до въздействието върху дадена държава членка от друга или други държави членки. 
Inward spill‐overs refer to the impact on a given Member State from another or others.
Изходящите ефекти на разпространение се отнасят до въздействието от дадена държава членка върху друга или други държави членки. 
Outward spill‐overs refer to the impact from a given Member State to another or others.
В заключение, що се отнася до ефектите на разпространение, използваните аналитични инструменти не винаги са част от анализа по държави. 
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis.
Беше отбелязано обаче известно подобрение, по-конкретно чрез публикуването на матрицата за оценка на ПМД от 2016 г. нататък. 
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards.
ЗП по принцип не правят оценка на това как фискалната политика оказва влияние върху външните дисбаланси. 
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances.
Единствената държава членка, която е получила цялостна оценка за момента, е Германия, която разполага с голям излишък по текущата сметка. 
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus.
Не съществува обаче подобен анализ за държави със структурен дефицит по текущата сметка, голяма отрицателна нетна международна инвестиционна позиция, или проблеми, свързани с конкурентоспособността (вж. каре 4). 
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4).
Що се отнася до фискалната политика, ЗП са ограничени главно до кратко обсъждане на развитието на дълга в публичния сектор. 
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments.
Каре 4 — Външните дисбаланси и фискалната политика В своите задълбочени прегледи за 2015 и 2016 г. Комисията направи обстоен анализ на излишъците по текущата сметка на Германия и стигна до извода, че страната следва да използва своето фискално пространство (своя капацитет да харчи повече, без да нарушава критериите на ПСР) с цел повишаване на вътрешното търсене и увеличаване на публичните 32 43 Спред на държавните ценни книжа е разликата в процентни пунктове на разходите, които една държава трябва да поеме при набиране на заеми, спрямо даден референтен показател. 
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment.
инвестиции. През 2016 г. Съветът смекчи предложението на Комисията чрез заличаване на част от препоръката относно фискалното пространство. 
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space.
През 2017 г. разделът за ЗП от доклада за Германия съдържа и анализ33 на положителните ефекти на разпространение, които една експанзионистична фискална политика би имала върху еврозоната. 
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area.
Комисията отново прикани Германия да използва фискални инструменти, за да уравновеси отново текущата си сметка и да помогне на други държави да балансират своя външен дефицит. 
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit.
Позоваването на въздействието на фискалните политики върху външните дисбаланси и конкурентоспособността беше важно развитие. 
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development.
Независимо от горепосоченото, Комисията не е анализирала връзката между фискалната политика и слабото външно салдо в други системни държави членки (по-специално Испания и Франция), нито е препоръчала те да затегнат фискалната си политика, за да създадат благоприятни условия за външно уравновесяване. 
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing.
През 2015 г. в ЗП за Испания беше оценено като трайно подобрението на номиналната текуща сметка. 
18. 40 The 2015 IDR for Spain assessed as permanent the improvement in the headline current account.
По този начин той пренебрегва важни цикличните компоненти, като например обезценяването на еврото, мерките на ЕЦБ, които са допринесли за понижаване на лихвените проценти по външния дълг, както и намалените разходи за внос поради много по-ниски цени на петрола. 
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price.
В своя ЗП от 2016 г. Комисията се възползва от подобрението в номиналното външно салдо, за да избегне обсъждането на развитието на структурната текуща сметка. 
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account.
Голямата отрицателна нетна международна инвестиционна позиция беше многократно посочена като проблем, но не е направена връзка с фискалната политика на Испания, която вече е била експанзионистична, независимо от неотдавнашното завръщане към растеж с по-бързи темпове от потенциалния темп на растеж. 
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate.
В своя ЗП за Франция за 2017 г. Комисията е установила слабости при конкурентоспособността и намаляващ пазарен дял на износа за ключови търговски партньори, но не е анализирала възможността за използване на фискалната политика за насърчаване на външното уравновесяване и прехвърляне на ресурси към търгуемия сектор. 
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector.
45 87. 
87.
В случая на Словения и България, Сметната палата установи слабости в анализа на дисбалансите и произтичащите от него препоръки по политиките (вж. каре 5). 
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5).
Каре 5 — Примери за слабости при анализа на дисбалансите l По темата за реформата на пазара на труда ЗП за Словения от 2013 г. предупреждава, че рязкото увеличение на минималната работна заплата би оказало значително отрицателно въздействие върху работните места, с евентуално забавяне на възстановяването на заетостта, засилване на натиска върху заплатите след възобновяването на икономическия растеж, а следователно и с евентуален риск от допълнително намаляване на конкурентоспособността. 
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness.
В Съобщението относно класификацията на Комисията от 2013 г. увеличаването на минималната работна заплата беше посочено като една от причините за промяната на класификацията на ПМД за Словения към „прекомерни дисбаланси“. 
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’.
Редица факти подсказват необходимостта Комисията да покаже по-голяма предпазливост при своята оценка: • степента на въздействие се основава на документ34, използващ данни от 2008 г. за прогнозна оценка само на постоянната еластичност на търсенето на пазара на труда. 
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand.
Работен документ на IMAD No 3/2010 „Оценка на въздействието на увеличаването на минималната работна заплата в Словения“. 
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’.