natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Като се има предвид липсата на ясна интервенционна логика18 Палатата оцени общия принос на новите инструменти към политиката на Общността в областта на изследванията и технологичното развитие ИТР, като обърна внимание на следните аспекти: — ефективността на съществуващото сътрудничество в областта на изследванията; и — научното качество на отделните проекти според оценката на експертите. 
Bearing in mind the lack of an explicit intervention logic18, the Court has examined the contribution of the new instruments to the Community RTD policy in general as regards the following aspects: — The effectiveness of the research collaboration put in place; and — The scientific quality of individual projects as assessed by the experts.
17 Вж точки 28 и 30 от Специален доклад No 9/2007. 
17 See paragraphs 28 and 30 of Special Report No 9/2007.
15 Вж. Специален доклад No 9/2007 относно „Оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен?“ (вж. 
15 Special Report No 9/2007 concerning ‘Evaluating the EU Research and Technological Development (RTD) framework programmes — Could the Commission’s approach be improved?’ (see paragraphs 22 to 37) (OJ C 26, 30.1.2008).
Логиката на интервенцията е определена от Комисията като „концептуалната връзка между вложените в интервенцията средства и крайните продукти от нея и, съответно, въздействията от нея върху обществото въз основа на резултатите и последиците“ (Европейска комисия, „Оценяване на дейностите на ЕС — практическо ръководство за службите на Комисията“, юли 2004 г., стр. 87 и 106). 
Intervention logic is defined by the Commission as ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (European Commission, ‘Evaluating EU activities: A practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106).
16 SMART е английският акроним за конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове. 
16 SMART stands for specific, measurable, achievable, relevant and timed.
Дефиницията на целите SMART представлява един от общите принципи на Финансовия регламент на ЕС за осигуряване на добро финансово управление (вж. чл. 27, параграф 3 от Регламент на Съвета (ЕО, Евратом) No 1605/2002 (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 
The definition of SMART objectives constitutes a general principle of the EU Financial Regulation to ensure sound financial management (see Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p.
1). 
1)).
18 Ефектът от липсата на ясна логика на интервенцията беше вече подчертан през 2004 г. от комисията за оценка на петгодишния период (1999—2003 г.), която заяви, че “... от комисии като нашата се очаква да запълнят празнината между доказателствата, събрани главно на ниво проекти, от една страна, и социално-икономическите цели на по-високо ниво в областта на научноизследователската политика, от друга страна. 
18 For example, the impact of the absence of an explicit intervention logic was already highlighted in 2004 by the panel in charge of the Five-year Assessment 1999–2003, which stated that ‘...panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy.
Липсва ясна логика, която да свързва най-високите цели с конкретните научноизследователски и познавателни цели.“ „Петгодишна оценка на рамковите програми на Европейския съюз за научни изследвания за периода 1999—2003 г.“, Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.): Раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1993–2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p.
Ефективността на сътрудничеството в областта на изследванията се оценява спрямо конкретните постигнати резултати по проекта, обмена на съществуващите и новопридобитите научни знания, както и използването на добри практики във връзка с начина, по който се извършва изследователската дейност. 
The effectiveness of research collaboration was assessed by reference to the actual achievement of project deliverables, the transfer of existing and new scientific knowledge as well as the use of good practices concerning the way in which research is carried out.
Палатата достигна до заключението, че обхванатите от одита инструменти на 6РП са довели до едно добро ниво на сътрудничество в областта на изследванията между участниците в проектите. 
The Court concludes that the FP6 instruments covered by the audit had promoted a good level of research collaboration between project participants.
Наред с това: Ефективно ли е сътрудничеството между участниците? 
Indeed: Has the collaboration between the participants been effective?
ОЦЕНКА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА ПОСТИГНАТОТО НИВО НА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА ОЦЕНКА ОТ СТРАНА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА ЕФЕКТИВНОСТТА НА СЪТРУДНИЧЕСТВОТО 32 % 23 % Да Отчасти Не 67 % 76 % Източник: Европейска сметна палата — Хоризонтален анализ на докладите от проверките на проектите към 31 декември 2007 г. Специален доклад No 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в политиката на Общността в областта на изследванията? 
NoEs 101 projects 1 % IPs 298 projects 1% 16 32 % 23 % Yes Partially No 67 % 76 % Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Освен това проведеното сред участниците проучване показа общо ниво на удовлетвореност от двата инструмента, предмет на одита (вж. фигура 4). 
Moreover, the survey of participants reveals an overall satisfaction with the two instruments audited (see Figure 4).
Публичните изследователските центрове и университети са посочили мрежите за високи научни постижения като особено успешни, докато частните партньори (включително МСП) считат сътрудничеството за не толкова ползотворно. 
NoEs were found to be particularly successful by public research centres and universities, while private partners (including SMEs) considered collaboration less fruitful.
По отношение на интегрираните проекти сътрудничеството е счетено за успешно от публичните и частните партньори. 
Concerning IPs, the cooperation was considered effective by both public and private partners.
17 ФИГУРА 4 Доколко задоволителен е проектът по отношение на ... 
17 FIGURE 4 How satisfactory do you consider project in terms of ...
Качеството на проекта е свързано с концепцията за научна и технологична компетентност и степента на иновация. 
Project quality is associated with the concept of scientific and technological excellence and the degree of innovation.
За изследователските проекти е обичайна практика качеството им да бъде оценявано от партньори. 
It is a normal practice for research projects that their quality be assessed by peers.
В 6РП независими експерти участват в първоначалния подбор на предложенията, както и в мониторинга и оценката на изпълнението на проектите19. 
For FP6, independent experts were involved in the initial selection of proposals as well as in the monitoring and evaluation of projects implemented19.
Последващата оценка на проверителите на проектите се основава на: — реализирания напредък за постигане на целите; — адекватното използване на средствата; — степента на ефективност на сътрудничеството в областта на изследванията; — стабилността на управлението на проекта, и — използването и разпространяването на придобитите от проекта знания. 
Project reviewers’ ex post assessment is based on: — the progress towards the achievement of its objectives; — the adequate use of resources; — the degree to which research collaboration has been effective; — the soundness of project management, and — the use and dissemination of knowledge arising from the project.
19 Оценителите участват в оценъчния процес, като разглеждат качествата на всяко от получените предложения спрямо критериите, установени от Комисията в съответната покана за предложения. 
19 ‘Evaluators’ participate in the evaluation process, assessing the merits of each of the proposals received against the criteria defined by the Commission in the corresponding call for proposals.
Въз основа на тяхната оценка Комисията взема решение кои предложения заслужават да бъдат финансирани. 
Based on the evaluators’ assessment, the Commission decides which proposals deserve to be funded.
Проверителите извършват своята дейност доста след стартирането на проекта. 
‘Reviewers’ intervene well after the project has actually started.
Въз основа на изготвен от Комисията оценъчен формуляр те периодично оценяват напредъка на даден проект за определен период от време. 
They periodically assess progress achieved by a given project during a reference period, on the basis of an assessment form prepared by the Commission.
На базата на тази оценка Комисията взема решение дали изпълнението на проекта може да продължи или напротив, той следва да бъде прекратен преди планираната дата на приключване. 
Based on this assessment, the Commission decides whether the project may continue or if, on the contrary, it should be terminated before the planned completion date.
Оценителите и проверителите са подбрани от базата данни, изготвена от Комисията в началото на програмата. 
‘Evaluators’ and ‘Reviewers’ are selected from the same database constituted by the Commission at the start of the programme.
18 ФИГУРА 5 ОЦЕНКА ОТ СТРАНА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА КАЧЕСТВОТО НА ПРОЕКТИТЕ ОБЩА ОЦЕНКА НА НИВОТО НА КАЧЕСТВОТО НА ПРОЕКТИТЕ Мрежи за високи научни постижения Интегрирани проекти 19 % 0% 42 % 39 % Добро до отлично Приемливо Незадоволително Без отговор 18 % 2% 44 % 36 % 101 проекта 298 проекта Източник: Европейска сметна палата — Хоризонтален анализ на докладите от проверките на проектите към 31 декември 2007 г. Специален доклад No 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в политиката на Общността в областта на изследванията? 
18 FIGURE 5 % REVIEWERS’ ASSESSMENT OF PROJECT QUALITY 19 % 0% 42 39 % Good to excellent project Acceptable project Unsatisfactory project No reply 18 % 2% 44 % 36 % NoEs 101 projects IPs 298 projects OVERALL ASSESSMENT OF THE PROJECT’S QUALITY Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Извършеният от Палатата анализ на оценъчните доклади на експертите показва, че над една трета от проектите са окачествени като „добри до отлични“ (вж. фигура 5). 
The Court’s analysis of the experts’ review reports shows that more than one third of projects were qualified as ‘good to excellent’ (see Figure 5).
Само шест от общо 399 проекта, които са изпълнени в рамките на мрежи за високи научни постижения и интегрирани проекти, са посочени като незадоволителни. 
Only six out of 399 projects implemented as NoEs and IPs were considered unsatisfactory.
При все това голям брой от проектите (174 проекта или 44 % от всички проверени проекти) са оценени единствено като „приемливи“. 
However, a large number of projects (174 projects, or 44 % of all projects reviewed) were assessed as not more than ‘acceptable’.
Като се има предвид, че по време на техния подбор от Комисията експертите са оценили всички проекти като „отлични“, резултатите от проверката показват понижаване на качеството на проектите при тяхното изпълнение. 
Considering that experts had qualified all projects as ‘excellent’ at the time of their selection by the Commission, the review results indicate that project quality is declining in the implementation phase.
ПОСТИГАНЕ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ ЦЕЛИ НА НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ 28. 
ACHIEVEMENT OF THE NEW INSTRUMENTS’ SPECIFIC OBJECTIVES 28.
Както е посочено по-горе (вж. точки 9 и 10), мрежите за високи научни постижения имат за основна цел ефективната и дълготрайна интеграция на изследователските дейности на партньорите от мрежата. 
As previously indicated (see paragraphs 9 and 10), NoEs were aimed primarily at creating a substantial and lasting integration of the research activities of the network partners.
Интегрираните проекти са създадени с цел постигане на необходимите знания за изпълнение на тематичните приоритети посредством реализирането на амбициозни, ясно дефинирани научни и технологични цели от европейско измерение. 
IPs were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension.
И за двата инструмента акцентът е поставен върху интегрирането на „критична маса“ от експерти, дейности и ресурси като предварително условие за дългосрочни изследователски дейности и партньорства, както и за постигането на реално въздействие в научен, индустриален и икономически план. 
For both instruments, the emphasis was on integrating a ‘critical mass’ of expertise, activities and resources as a pre-condition for long-term research activities and partnerships as well as for achieving a real impact in scientific, industrial or economic terms.
Специфичната цел, която е фиксирана по отношение на малките и средните предприятия, следва да се разглежда като се има предвид ключовата им роля в европейската икономика. 
The specific target for SMEs has to be considered in view of their crucial role in the European economy.
ИНТЕГРАЦИЯТА НА МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ ЧЕСТО Е БИЛА ЗАМЕНЯНА С ТРАДИЦИОННИ ФОРМИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО 29. С оглед да оцени до каква степен мрежите за високи научни постижения са постигнали специфичната си цел за насърчаване на дълготрайната интеграция на изследователските дейности на партньорите в мрежата, Палатата анализира дали: — предназначените за мрежата средства могат да се считат за съществени в сравнение с общия бюджет на всеки участник; — мрежите за високи научни постижения имат значителен контрол върху разпределянето на средства за проекта; — първоначално предвидените високо квалифицирани изследователи наистина са участвали в проекта; — мрежите за високи научни постижения са постигнали напредък по отношение на дългосрочните дейности и партньорства извън периода на финансиране от Общността. 
NOES’ INTEGRATION OFTEN REPLACED BY TRADITIONAL FORM OF COLLABORATION 29. In view of assessing the extent to which NoEs had achieved their specific objective of promoting durable integration of the research activities of the network partners, the Court analysed whether: — The resources put into the network could be considered significant in relation to each participant’s overall budget. — NoEs had significant control on the deployment of the resources made available for the project. — The high-level researchers initially envisaged had actually been involved in the project. — NoEs had progressed towards long-term research activities and partnerships beyond the duration of Community funding.
19 Специален доклад No 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в политиката на Общността в областта на изследванията? 
19 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Палатата счита, че въпреки успеха при насърчаване на сътрудничеството в областта на изследванията и при изпълнението на проекти със задоволително качество, одитираните мрежи за високи научни постижения не са постигнали специфичната си цел. 
The Court considers that, notwithstanding their success in promoting research collaboration and projects of reasonable quality, NoEs audited have not achieved their specific objective.
По-специално: а) повечето участници са отпуснали сравнително малък дял от ресурсите си в областта на изследванията за мрежата; б) мрежите за високи научни постижения не са успели да контролират наличните ресурси и да осигурят адекватно координиране на дейностите по проекта. 
In particular: (a) Most participants allocated a relatively small proportion of their research capacities to the network. (b) NoEs failed to reach control over resources made available and to ensure the adequate coordination of project activities.
Участващите организации не са приели управленските структури на мрежите за високи научни постижения да вземат решения как да бъдат използвани ресурсите в мрежите; в) в повечето случаи не е имало участие на изтъкнати учени в мрежите; г) при нито една от одитираните мрежи за високи научни постижения не са били установени дългосрочни и устойчиви партньорства или дейности в областта на изследванията, като по този начин всяко бъдещо сътрудничество остава зависимо от постоянно публично подпомагане. 
Participant organisations did not accept that NoEs’ governance structures decide how networked resources should be used. (c) In most cases the involvement of key high-level scientists in NoEs was not realised. (d) Self-sustainable long-term research activities and partnerships were not achieved for any of the audited NoEs, thus making future collaboration subject to continued public support.
Резултатите от извършените от независимите експерти проверки на проектите показват, че партньорите са пристъпили към пълно преструктуриране и интегриране на дейностите при по-малко от две трети от оценените мрежи за високи научни постижения (59 от общо 101). 
The results of the project reviews carried out by the independent experts show that full restructuring of activities and integration between partners took place in less than two thirds of the NoEs assessed (59 out of 101).
Още в предходния доклад20 от 2004 г. се признават трудностите, пред които са изправени мрежите за високи научни постижения с оглед осъществяването на „устойчива интеграция“. 
Already in 2004, a previous report20 acknowledged the difficulties of NoEs in achieving the required ’durable integra-tion‘.
Извършено по инициатива на Комисията проучване21 потвърди неотдавна, че само една малка част от мрежите за високи научни постижения са напреднали убедително към устойчива интеграция с перспективи за дългосрочно развитие и след приключване на финансирането от ЕС. 
More recently, a study carried out on behalf of the Commission21 confirmed that only a minority of NoEs have moved convincingly towards self-sustainable integration with prospects for longer-term survival beyond the ending of EU funding.
Вместо установяването на последователни партньорства и дългосрочни съвместни дейности мрежите за високи научни постижения често са имали като резултат единствено традиционни форми на сътрудничество за отделни дейности в областта на изследванията. 
NoEs often put in place only traditional forms of research collaboration on individual actions, instead of coherent and long-term joint activities and partnerships.
Два основни фактора могат да обяснят трудностите при постигане на трайна интеграция, пред които са изправени мрежите за високи научни постижения. 
Two main factors can explain the difficulty that NoEs have in achieving lasting integration.
R. Marimon, 21 юни 2004 г. (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/). 
Report of the High-Level Expert Panel chaired by Professor R. Marimon, 21 June 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/).
21 Вж. „Експертна група относно бъдещето на мрежите за високи научни постижения“, окончателен доклад, септември 2008 г., стр. 16 и 47. 
21 See Expert Group on the future of Networks of Excellence, Final Report, September 2008, pp. 16 and 47.
20 Специален доклад No 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в политиката на Общността в областта на изследванията? 
20 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
На второ място, в някои области една устойчива интеграция може да се постигне само постепенно. 
Secondly, there are areas where substantial integration can only be achieved progressively.
На практика максималният петгодишен срок се оказва нереалистичен. 
In practice, the maximal duration of five years proved not to be realistic.
При все това в някои случаи (пет от осемте проверени мрежи за високи научни постижения) продължителността на проектите е била дори намалена по време на фазата на преговори. 
However, in several cases (five of the eight NoEs visited) the project duration had been even reduced during the negotiation stage.
Фактът, че повечето от финансираните по 6РП мрежи за високи научни постижения не са успели да осъществят устойчива интеграция, поставя въпроса за условията, при които е обосновано да се продължи финансирането им и след първоначалния период по текущата Седма рамкова програма (7РП). 
The fact that most NoEs financed under FP6 have not reached durable integration raises the question as to the conditions under which it is justified to continue their financing beyond the initial duration, under the ongoing Seventh Framework Programme (FP7).
21 КАРЕ 3 СИЛНИ И СЛАБИ СТРАНИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО НА МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ Една от проверените от Палатата мрежи за високи научни постижения засяга проект в областта на технологиите на информационното общество, в който участва консорциум от голям брой частни (МСП и големи индустриални предприятия) и публични партньори (университети). 
21 BOX 3 LIGHT AND SHADE CONCERNING NoE PERFORMANCE One NoE assessed by the Court concerned a project in the field of information society technologies involving a consortium of a large number of both private (SMEs and large industries) and public participants (universities).
Консорциумът е създаден с оглед на структуриране на фрагментираните европейски изследвания в специфична научна област, намаляване на дублираните дейности, повишаване на компетенциите и разпространяване на научните познания. 
The consortium had been assembled in order to structure fragmented European research in the specific scientific field, reduce duplication, boost excellence and spread scientific knowledge.
Палатата оцени изпълнението на проекта въз основа на проектната документация и на проведените интервюта с представители на трима от одитираните участници. 
The Court reviewed the project’s achievements based on project documentation and interviews with representatives of three participants audited.
Беше взето предвид и становището, изразено от извършилите проверки на проектите независими експерти. 
The opinion expressed by the independent experts who carried out the project reviews was taken into account.
Палатата достигна до заключението, че проектът е допринесъл за споделяне на нови знания и обмен на съществуващите компетентности. 
The Court concluded that the project contributed to sharing new knowledge and to transferring pre-existing knowledge.
Налице е насърчаване на сътрудничеството в областта на изследванията, генериране и разпространяване на нови знания посредством уебсайтове, участие и организиране на конференции и т.н. 
Research collaboration was promoted and new knowledge generated and disseminated through websites, the participation and organisation of conferences, etc. This knowledge had potential commercial applications.
Създаден е „виртуалeн център за високи научни постижения“ (реализиран от участниците интернет портал с актуализирана информация относно публичните и частни изследователски дейности в конкретната научна област). 
A ‘Virtual Centre of Excellence’(VCE) was created (a web portal built by project participants containing updated information on public and private research in the specific scientific field).
Някои от участниците са създали и школа в специфичната област на проекта. 
A school in the specific field of the project has been created by several participants.