natgillin/translations-raw huggingface dataset:
За тази част от одита Палатата се фокусира върху следните въпроси: a) Полза — Беше проверен последният етап на проектите, със засилено внимание върху полезността на продуктите и услугите на проекта и оценка на действителното извършване на нови услуги и свързаните с това икономически ползи от проекта; б) Поддръжка — Оценка на съответната поддръжка на проектите в близко бъдеще без участието на ЕС, както и оценка на финансовата и оперативната устойчивост на проектите, включително поддръжката. 
For this part of its audit the Court focused on the following issues: (a) Usefulness — The final project stage was examined, focusing on how useful the project outputs were, with an assessment of the actual take-up of new services and the related economic benefits yielded by the project. (b) Maintenance — An assessment of appropriate project maintenance in the foreseeable future without EU intervention and an evaluation of the financial and operational sustainability of projects, taking maintenance into account.
28 Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
28 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Почти всички одитирани проекти18 бяха пуснати в експлоатация скоро след завършването им, като те заместват и цифровизи-рат много от съществуващите вътрешни процедури. 
Almost all audited projects18 were put into operation shortly after completion, replacing and digitising many existing internal procedures.
Въпреки че реализират продукти и услуги, проектите не постигат голям успех в осигуряването на по-добри резултати или положително въздействие (Фигура 4). 
Despite the fact that outputs were achieved projects were less successful at delivering improved results or positive impacts (Figure 4).
18 Единственото изключение бяха два случая, при които поради проблеми с координирането и липса на ангажираност с проектите използването на системите е отложено за неопределено време или е изцяло отменено. 
18 The only exception were two cases where due to coordination issues and lack of project ownership the use of systems was indefinitely postponed or completely abandoned.
ФИГУРА 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% ПОСТИГНАТИ ЛИ СА ВСИЧКИ ЦЕЛИ НА ПРОЕКТА, ПРЕДСТАВЕНИ В ЗАЯВЛЕНИЕТО? 
FIGURE 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% HAVE ALL PROJECT OBJECTIVES PRESENTED IN THE APPLICATION BEEN ACHIEVED?
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % Не е приложимо Рано е да се каже 50% 4% Не 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Отчасти Да Като цяло свързаните с продукта цели са били постигнати, но резултатите и особено целите за отражение не са постигнати в достатъчна степен. 
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % N/A Too early to say 50% 4% No 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Partially Yes Ingeneral objectives linked to outputs were met, but there was less success with regard to results and especially impact objectives.
Източник: Проучване на Европейската сметна палата. Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
Source: European Court of Auditors’ survey. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
88% Брой проекти Отражение (например по-силна конкурентоспособност, създаване на работни места, повече инвестиции и др.) 
88% Number of projects Result (e.g. time savings, increased efficiency, higher service quality, cost reduction, etc.)
Резултат (например спестено време, повишена ефикасност, по-високо качество на услугите, намаление на разходите и др.) 
Impact (e.g. higher competitiveness, job creation, more investments, etc.)
Явно е налице интерес от страна на публичната администрация да бъдат разработени услуги за електронно управление, но интересът от страна на бизнес средите и на гражданите остава под нивото, заложено в заявленията по проектите. 
It is clear that there is interest within public administrations for the development of e-Government services but the take-up on the part of business or the general public has remained below the estimates contained in the project applications.
Палатата счита, че съществуват редица причини за това, които заявителите на проекти цитират при запитване: a) Електронна идентификация — повечето услуги на публичната администрация изискват идентификация. 
The Court considers that there are a number of reasons cited by project promoters when interviewed which could explain this: (a) Electronic identification — Most services carried out by public administrations require identification.
За цифрови услуги обикновено се изисква електронна идентификация, но степента на нейната употреба варира в различните държави. 
For digital services electronic identification is normally required but its level of use varies from country to country.
В някои държави членки като Испания електронният подпис е част от националната лична карта, поради това достъпът до четци на лични карти може да стане пречка за използването на електронния подпис. 
In certain Member States such as Spain, the electronic signature is embedded in the national identification card, therefore access to identification card readers can become a barrier to its use.
От друга страна, в Полша например електронният подпис се продава като отделен сертификат и поради това разходите могат да ограничат достъпа до цифрови услуги; б) Правна рамка — операциите на хартиен носител са част от представите ни за администрация. 
Whereas in Poland, for example, the e-signature is sold as a separate certificate and therefore cost can limit access to digital services. (b) Legal framework — Paper-based transactions are embedded in our culture of administration.
Все още съществуват нормативни актове, които изискват представяне на оригинални хартиени документи, което прави невъзможно обработката на заявления изцяло по електронен път и намалява потенциалните ползи от електронната комуникация; в) Достъп — Въпреки че в някои държави и в градските райони това не представлява проблем, липсата на достъп до компютри и широколентови мрежи все още е фактор при използването на услугите. 
There are still executive regulations requiring the presentation of original paper documents, making impossible the full electronic handling of applications and lessening the potential benefits from electronic communication. (c) Access — Although not a problem in some countries and in urban areas, lack of access to computers and broadband networks still impacts on service take-up.
Компютърната грамотност също може да представлява проблем, засягащ търсенето на електронни услуги. 
Computer literacy can also be a problem affecting demand for electronic services.
30 Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
30 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Според запитаните заявители на проекти ползите са особено явни в организации, в които ИТ системите са заместили съществена част от стандартните процеси и се използват от по-голямата част от оперативните отдели. 
According to the project promoters interviewed, the benefits are particularly noticeable in organisations where IT systems replaced a significant part of their standard processes and where they are used by the majority of operational departments.
Изброени бяха следните ползи (Фигура 5): a) Опростяване на процедурите — ИТ системите позволяват единни точки за достъп или контакт, където заявленията автоматично се насочват към съответните служители в дадената организация и това прави достъпа по-лесен за крайния ползвател; б) По-добър мониторинг на случаите — по-сложните вътреш-ноадминистративни системи са мощен инструмент на публичните органи за извършване на мониторинг. 
The benefits stated were the following (Figure 5): (a) Simplification of procedures — IT systems allow for single-access or contact points where requests are automatically directed to the appropriate personnel within an organisation and this makes access more straightforward for the end-user. (b) Better case monitoring — More sophisticated back office systems are a powerful monitoring tool for public bodies.
По-добрата информация относно работното натоварване и наличните ресурси позволява по-точно планиране и по-ефикасно използване на човешките ресурси; в) Пестене на време — достъпът до централизирани файлове и дигитални документи съкращава времето за отговор и елиминира загубата на време, свързана с оборота на до-кументите.То също така улеснява достъпа до текущи и архивирани файлове (вж. каре 8); г) Нови канали за комуникация — Интернет и електронната поща осигуряват нови канали за комуникация при обмена на информация и позволяват на обществото по-удобен и лесен достъп до услуги. 
Better information about workloads and available resources allows for more accurate planning and better use of human resources. (c) Time savings — Access to centralised files and digital documents allows quicker response times and eliminates time lag linked to document circulation. It also facilitates access to both current and archived files (see Box 8). (d) New channels of communication — The Internet and e-mail provided new channels of communication for the exchange of information and allowed the public to access services in a more convenient and user-friendly way.
31 КАРЕ 8 ПРИМЕР ЗА ПОДОБРЕНА ЕФЕКТИВНОСТ Поземлена информационна система за град Лодз — етап V, Полша Този проект се състоеше в изграждане на модерен портал и система от бази данни с географска информация, с цел да се осигури онлайн информация за земята и имотите в град Лодз. 
31 BOX 8 EXAMPLE OF EFFICIENCY GAINS Land information system for the city of Łódź — Phase V, Poland This project consisted of the building of a modern portal and system of databases of geographical information, to provide online land and property information on the city of Łódź.
Според изчисленията на ръководството проектът е довел до значително нарастване на ефективността (от 20 % до 52 %, в различните служби), което може да бъде изчислено приблизително на 4,5 милиона полски злоти през 2009 г. (около 1,1 милиона евро). 
According to calculations made by management, the project has resulted in a considerable increase in efficiency (20 % to 52 %, across the various departments), estimated at having a value of approximately 4,5 million PLN in 2009 (ca. 1,1 million euro).
Палатата обаче счита, че по принцип не е обърнато достатъчно внимание на възможните ползи от проекта, както и че предимствата, предлагани от модерните технологии не са пълноценно използвани. 
However the Court considered that in general insufficient attention had been paid to possible project benefits and the advantages offered by advanced technology were not fully exploited.
При един италиански проект разработеният софтуер е използван само за вътрешни административни цели, въпреки че планираната цел на проекта е била да даде достъп на крайния потребител до електронната услуга. 
In one Italian project, the software developed was used for internal administrative purposes only although the planned objective of the project was to extend the electronic service to the end-user.
Освен това някои от посетените във Франция и Полша проекти използват паралелно с ИТ системите за управление на работните процеси и процедури, използващи документи на хартиен носител, без определен краен срок, което води до дублиране и намалява евентуалните ползи от разработваните ИТ продукти. 
Moreover, certain projects visited in France and Poland kept paper-based processes running in parallel with IT workflow systems with no defined end-date, leading to duplication and reducing the potential benefits of the IT development.
32 ФИГУРА 5 КАКВИ БЯХА ПОЛЗИТЕ ОТ ПРОЕКТА И ЗА КОГО? 
32 FIGURE 5 WHAT WERE THE BENEFITS FROM THE PROJECT AND FOR WHOM?
80 % 60 % 40 % 20 % 0% Според ръководителите на проекти проектите осигуряват редица ползи за ползвателите. 
80% 60% 40% 20% No benefits 0% In the opinion of project managers, the projects delivered a wide range of benefits for users.
Източник: Проучване на Европейската сметна палата. Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
Source: European Court of Auditors’ survey. Your organisation End-users of your services Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Вашата организация Крайни ползватели на Вашите услуги Няма ползи 17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % Брой проекти 66 % 8% 7% 4% 4% 18 % 63 % Опростени процедури Спестено време Повишена прозрачност и по-добър мониторинг на случаите Подобрена административна ефективност Лесен достъп до предложените услуги Повишено качество на услугите Предлагане на нови услуги Нови комуникационни канали 
17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % 8% Number of projects 66 % 7% 4% 4% 18 % 63 % Simplified procedures Time saved Better case monitoring and transparancy Increased efficiency of administration Easy access to services offered Increased service quality New services offered New channels of communication
Като цяло, при липсата на мониторинг на проектите или измерване на реалните ползи, не е възможно да се определи до каква степен новите услуги са повишили качеството на публичната администрация. 
Globally in the absence of project monitoring or measurement of the actual benefits, it is not possible to determine to what extent new services increased the quality of public administration.
Само един проект от извадката може да измери количествено преките ползи от предоставената финансова помощ. 
There was only one project in the sample which could quantify the tangible benefits resulting from the aid granted.
Без такова измерване не е възможно да се натрупа ценна обратна информация и се губи опитът от тези проекти, който би могъл да допринесе за по-добро планиране на бъдещите проекти. 
Without such measurement, valuable feedback knowledge is not being built up and the experience gained from these projects, which could lead to better planning of future projects, is being lost.
Съществена част от проектите са осигурили добра техническа и организационна поддръжка (например служба за поддръжка на потребителите) за разработените системи. 
A significant majority of the projects ensured proper technical and organisational (e.g. help-desk) maintenance for the systems developed.
Обикновено поддръжката и осъвременяването са извършвани от изпълнители по време на гаранционния срок, продължаващ от една до три години. 
Usually maintenance and upgrading were carried out by contractors during the warranty period which lasted from one to three years.
След изтичането на този срок, ИТ системите са били под надзора на вътрешни ИТ отдели, или поддръжката е отдавана на външен изпълнител, в зависимост от наличието на ИТ служители в самата организация. 
After this period, the IT systems were supervised by in-house IT Departments or the maintenance was outsourced, depending on the availability of IT staff in-house.
Резултатът от проучването води до становище, подобно на това, формулирано от посещенията на проектите (Фигура 6). 
The result of the survey provides a similar view to that from the projects visited (Figure 6).
7% 19 % 7% 25 % 42 % Продуктът е в гаранционен срок Да, договорът е/ще бъде подписан Не, поддръжката се осигурява от вътрешни ИТ специалисти Не, не считаме за необходимо Не, по различни причини Поддръжката на 86 % от проектите се осигурява от вътрешни ИТ отдели или външни експерти. 
7% 19 % 7% 25 % 42 % The product is under guarantee Yes, the contract is/will be signed No, the maintenance is ensured by internal IT specialist(s) No, we see no need No, other reasons The maintenance for 86 % of the projects was assured by internal IT Departments or outsourced experts.
В случаите, в които планирането на жизнения цикъл на целия проект е включено в „Анализ на разходите и ползите“, разходите за поддръжката са предвидени в бюджета. 
Where planning of the full project life cycle was included in a ‘Cost benefit analysis’, maintenance costs were budgeted for.
При тези случаи съществува минимален риск от прекъсване на проекта, тъй като бенефициентите са планирали необходимите ресурси. 
In those cases there was little risk for project continuity as beneficiaries had anticipated the resources required.
В три случая обаче подценяването на разходите за поддръжка е изложило на риск прилагането или продължаването на проектите. 
However in three cases, underestimation of maintenance costs posed a risk to projects being put into use or continuing.
Непредвиждането на разходите за поддръжка означава, че бенефициентите не са могли да финансират оперативните разходи изцяло или отчасти, а в един случай е довело до закриване на проекта след изтичането на гаранционния срок (вж. каре 9). 
Failure to factor in maintenance costs meant that beneficiaries were unable to finance operational costs in whole or in part and in one case, caused the project to shutdown after the warranty period (see Box 9).
34 КАРЕ 9 ОТРАЖЕНИЕ НА РАЗХОДИТЕ ЗА ПОДДРЪЖКА ВЪРХУ УСТОЙЧИВОСТТА НА ПРОЕКТА Електронно управление — Център за услуги за гражданите, бизнеса и инфраструктурните предприятия в Сицилия, Италия Целта на проекта беше да създаде техническа инфраструктура, ползвана съвместно от 57 участващи органи, както и да внедри редица ИТ приложения за съвместно управление на множество електронни административни услуги. 
34 BOX 9 IMPACT OF MAINTENANCE COSTS ON PROJECT SUSTAINABILITY e-Government: centre for services to citizens and businesses and infrastructure services in Sicily, Italy The aim of the project was to establish a technological infrastructure, shared by 57 participating bodies, and to implement a number of IT applications for the joint management of a raft of e-Government services.
Системата е разработена и внедрена през април 2007 г. 
The system was developed and became operational in April 2007.
Тъй като през етапа на планиране не са били предвидени разходите за поддръжка и тяхното разпределение между участниците, се е наложило закриването на системата през май 2008 г. Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
As the maintenance costs and its allocation between the participating bodies had not been foreseen at the planning stage, in May 2008, the application was shut down. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Палатата заключи, че съфинансираните от ЕФРР проекти за електронно управление са допринесли за разработването на електронни обществени услуги в четирите избрани държави членки. 
The Court concluded that the e-Government projects supported by the ERDF have contributed to the development of electronic public services in the four selected Member States.
Въпреки факта, че по-голямата част от проектите са технически действащи обаче, недостатъчният фокус върху резултатите на проектите е довел до занижени ползи в сравнение с очакваното. 
However, despite the fact that the majority of projects are technically operational, insufficient focus on project results has meant that the benefits obtained were much lower than expected.
Изложените по-долу препоръки се отнасят до Европейската комисия, която е отговорна за изпълнението на бюджета и за прилагането на принципа за добро финансово управление, и до управляващите органи на държавите членки в контекста на дейностите по електронно управление за останалата част от програмния период 2007—2013 г. и за разработването на бъдещи схеми за електронно управление или други подобни схеми. 
The recommendations below have relevance for the European Commission as responsible for the execution of the budget and for the application of the principle of sound financial management and Member States’ managing authorities in the context of e-Government actions for the remainder of the 2007–13 programme period and for the design of future e-Government or similar schemes.
Заключенията и препоръките на Палатата по всеки от допълнителните въпроси на одита, са следните: СЪОБРАЗЕН ЛИ Е ПОДБОРЪТ НА СЪФИНАНСИРАНИТЕ ПРОЕКТИ С ОЦЕНКАТА НА НУЖДИТЕ? 
The Court’s conclusions and recommendations related to each of the audit subquestions are as follows: HAVE THE CO-FINANCED PROJECTS BEEN SELECTED ACCORDING TO ASSESSED NEEDS?
Въпреки че планирането на програми за електронно управление на национално ниво постепенно се подобрява през програмния период 2000—2006 г., слабостите на ранните стратегии означават, че съфинансираните проекти не са били насочени към приоритетните нужди в областта на електронното управление. Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
Despite the fact that e-Government programming at national level gradually improved during the 2000–06 programme period, weaknesses in early strategies meant that the co-funded projects did not focus on addressing priority needs for e-Government development. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Това се дължи предимно на следните причини: a) Ранните стратегии за електронно управление са били изготвени преди всичко в отговор на политически декларации, а не след прецизна оценка на нуждите. 
This is mainly due to the following: (a) Early e-Government strategies were prepared mainly in response to political declarations instead of a rigorous needs assessment.
В резултат на това стратегиите и техните цели не са могли да разрешат най-важните и спешни въпроси, които биха могли да отключат и да насърчат развитието на електронно управление (вж. точка 20); б) При централния предварителен подбор на проекти почти изцяло липсва оценка на разходите и ползите от проектите или на потенциалните им въздействия и резултати. (вж. точка 25); в) При случаите на недостатъчно съобразяване с капацитета на екипите по проектите като умения и ресурси да изпълнят по план системите за електронно управление, това води до значително стесняване на обхвата (вж. точка 26). 
As a result strategies and their objectives were unable to address the most important and urgent issues which could unlock and boost e-Government development (see paragraph 20). (b) When projects were preselected centrally, there was little or no evaluation of the costs or benefits of projects or their potential impacts and results (see paragraph 25). (c) In cases where insufficient consideration was given to the capacity of project teams, in terms of skills and resources, to deliver e-Government systems as planned, this resulted in significant scope reductions (see paragraph 26).
36 ПРЕПОРЪКА 1 а) Държавите членки следва да разработят стратегии за електронно управление, които да се основават на установени нужди, да имат ясни цели и ясно разпределение на отговорностите на органите, натоварени с постигането на тези цели. б) Управляващите органи следва да извършват подбор на проекти за електронно управление и за отпускане на помощта от ЕФРР въз основа на оценка на очакваните разходи и ползи от проектите. Специален доклад No 9/2011 — Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР? 
36 RECOMMENDATION 1 (a) Member States should develop strategies for e-Government, which are based upon identified needs, have clear objectives and assign responsibilities to the bodies accountable for the achievement of these objectives. (b) Managing authorities should select e-Government projects for ERDF support on the basis of an assessment of likely project costs and benefits. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective?
Одитираните проекти постигат резултати в областта на увеличаване на достъпността на електронните обществени услуги, както и на разработването на технически средства в рамките на обществените органи. 
The projects audited achieved results in the areas of increasing the availability of electronic public services and in the development of technical means within public authorities.
Продуктите и услугите на проектите, въпреки че като цяло са реализирани, често се предоставят със закъснение или с намален обхват поради недобро разработване на проекта или липса на методология за изпълнение. 
Project outputs, although generally delivered, were often delivered late or with a reduction in scope due to poor design or lack of an implementation methodology.