natgillin/translations-raw huggingface dataset:
На фигура 4 е показана разбивка на бюджета на ЕС за политиката на сближаване за периода 2014— 2020 г., предназначен за инвестиции в енергийна ефективност. 
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment.
Работен документ на службите на Комисията (2016) 405 final, Оценка на въздействието, придружаваща предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност. 
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency.
10 Директивата относно енергийните характеристики на сградите от 2010 г.10 съдържа редица разпоредби за подобряване на енергийната ефективност както на новите, така и на съществуващите сгради, като например: а) минимални изисквания за енергийни характеристики на новите сгради и основните ремонти на сградите; б) задължителни сертификати за енергийни характеристики, придружаващи продажбата и отдаването под наем на сградите, в които се посочват текущите енергийни характеристики на дадена сграда и препоръчителни мерки за подобряването им11 (вж. примера във фигура 5). 
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5).
11 Член 11 от Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 година относно енергийните характеристики на сградите. 
11 Article 11 of Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. billion euro
11 Директивата относно енергийната ефективност от 2012 г. също съдържа разпоредби за подобряване на енергийната ефективност на сградите. 
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings.
Те включват схеми за задължения за енергийна ефективност, които налагат изисквания на задължените страни, като например предприятия за продажба на енергия или енергоразпределителни предприятия, да изпълняват количествени цели за икономии на енергия за целия си портфейл от клиенти. 
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio.
В оценката на въздействието на преразгледаната директива се достига до заключението, че до края на 2016 г. те са допринесли за повече икономии на енергия (34 %) от всяка друга отделна мярка (доброволни споразумения, данъчни мерки и схеми за финансиране и стимули). 
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives).
12 Директивата относно енергийната ефективност от 2012 г. също така изисква от държавите членки да представят на всеки три години своите национални планове за действие за енергийна ефективност (НПДЕЕ), които следва да обхващат съществените мерки за подобряване на енергийната ефективност и очакваното и/или постигнатото енергоспестяване. 
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings.
Комисията извършва оценка на НПДЕЕ и преценява степента, до която държавите членки са осъществили напредък към постигането на националните си цели за енергийна ефективност. 
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets.
Комисията изпраща своята годишна оценка на Европейския парламент и на Съвета. 
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council.
Въз основа на своята оценка на докладите и на НПДЕЕ Комисията може да отправя препоръки към държавите членки. 
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States.
13 Националните планове в областта на енергетиката и климата (НПЕК) ще заменят НПДЕЕ. 
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs.
Държавите членки трябваше да ги представят до края на 2019 г., като за тях тези планове ще бъдат основен инструмент за планиране. 
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them.
Плановете ще изпълняват важна роля и за набелязване на нуждите от инвестиции в областта на енергийната ефективност. Към 31 януари 2020 г. 
They will also play an important role to identify investment needs in the field of energy efficiency.
18 от 27 държави членки са представили своите НПЕК. 
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs.
Споделено управление между Комисията и държавите членки 14 В рамките на Комисията енергийната политика на ЕС се разработва и прилага от генерална дирекция „Енергетика“. 
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy.
Тя формулира предложения за насърчаване на енергийната ефективност, упражнява надзор върху прилагането на директивите и наблюдава напредъка на държавите членки по отношение на енергийните цели с помощта на Съвместния изследователски център и Европейската агенция за околната среда. 
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency.
15 Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ отговаря за управлението на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ). 
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF).
Тя допринася за енергийната политика на ЕС, като предоставя финансиране и споделя с държавите членки отговорността за ефикасността и ефективността на програмите. 
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes.
В периода 2014—2020 г. дирекцията изготви насоки за съдържанието на споразуменията за партньорство и програмите и след обсъждане с държавите членки ги одобри в началото на финансовия период. 
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period.
След приемането им, основната ѝ роля е да наблюдава изпълнението на тези програми, като участва в комитети за наблюдение и получава годишни доклади за изпълнението. 
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports.
Дирекцията не участва в подбора на отделните проекти. 
It is not involved in the selection of individual projects.
И накрая, тя оценява резултатите от финансирането. 
Finally, it evaluates the results of the funding.
16 Държавите членки определят приоритетите в областта на енергийната ефективност в националното законодателство и в НПДЕЕ въз основа на своите оценки на нуждите. 
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments.
Държавите членки изготвят оперативни програми, а създадените управляващи органи извършват подбор на проекти въз основа на съответни процедури и критерии за подбор, като отчитат принципа на разходната ефективност. 
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness.
В периода 2014—2020 г. Комисията предостави обширни насоки за управляващите органи относно разработването и изпълнението на техните програми (вж. фигура 6). 
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6).
Управляващите органи упражняват мониторинг върху крайните продукти и резултатите от проектите въз основа на показатели за изпълнение и докладват на Комисията относно икономиите на енергия и другите ползи, реализирани от оперативните програми. 13 
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12
Обхват и подход на одита 17 Предвид увеличената амбиция за целите на ЕС за енергийна ефективност и перспективата за затягане на бюджетите, постигането на икономическа ефективност на разходите е по-важно от всякога. 
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
Целта на настоящия доклад е да оцени дали съфинансираните от ЕС инвестиции в енергийна ефективност на сградите помагат на ЕС да постигне своите цели по разходно ефективен начин. 
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets.
Сметната палата се стреми да даде препоръки, които да помогнат на ЕС да постигне целта си за енергийна ефективност за 2030 г., като подобри икономическата ефективност на своите разходи по политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. 
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
18 Основният одитен въпрос е дали съфинансираните от ЕС инвестиции в енергийна ефективност на сградите са били подбрани чрез критерии, водещи до максимално увеличение на тяхната разходна ефективност. 
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness.
За да отговори на този въпрос, Сметната палата провери дали Комисията и държавите членки са определили подходящи условия за подбор на разходно ефективни инвестиции (включително оценка на нуждите, насоченост на помощта, рамка на изпълнението) и дали държавите членки са прилагали подходящи критерии за подбор. 
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria.
19 Сметната палата посети пет държави членки (България, Чехия, Ирландия, Италия (Пулия), Литва), избрани въз основа на изразходваните от тях средства за енергийна ефективност и на стремежа да се постигне географски баланс. 
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance.
Тези държави членки са разпределили около 2,9 млрд. евро от бюджета си по Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд в тази област за периода 2014—2020 г. 
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field.
20 Одитната дейност на Сметната палата включва преглед и оценка на: а) националните и регионалните оценки на нуждите и националните планове за действие за енергийна ефективност, б) оперативните програми и процедурите за подбор на проекти, в) системите за мониторинг и данните за проектите относно икономиите на енергия. 
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings.
21 Насочихме вниманието си към съфинансирани от ЕФРР и КФ инвестиции в енергийна ефективност в жилищни сгради. 
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF.
Проверихме как тези инвестиции допринасят за политиката на ЕС за енергийна ефективност. 
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy.
Също така проследихме действията във връзка с нашия Специален доклад No 21/2012 относно енергийната ефективност на обществени сгради, като извършихме проверка в Комисията и в трите държави членки, посетени преди това от нас (Чехия, Италия и Литва), за да оценим до каква степен Комисията и държавите членки са изпълнили препоръките ни от този доклад12. 
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12.
Специален доклад No 21/2012: „Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване“: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_BG.PDF. 
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF
Констатации и оценки Усъвършенстваните насоки на Комисията относно оценката на нуждите имат ограничено въздействие върху цялостната насоченост 22 Споразуменията за партньорство и оперативните програми осигуряват възможност за ясно насочване на инвестициите, когато се основават на надеждни оценки на нуждите, които включват: а) оценка на потреблението на енергия и на потенциала за икономии на енергия във всички сектори, за да се определят целевите категории сгради и бенефициентите; б) посочване на пречките пред инвестициите и областите, в които е необходима допълнителна подкрепа, в НПДЕЕ на държавите членки; в) извършване на оценка каква форма на подкрепа (например безвъзмездна финансова помощ или финансови инструменти) е най-подходяща, за да се отговори на установените нужди и да се стимулира основно обновяване. 
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation.
Посетените от Сметната палата държави членки не са определили ясна основа за насочването на средствата от ЕС 23 Комисията е публикувала обширни насоки за държавите членки как да оценяват нуждите си и да разработват програмите си, по които се финансират инвестициите в енергийна ефективност на сградите. 
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings.
На фигура 6 са очертани основните стъпки, които Комисията препоръчва да следват управляващите органи. 16 
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15
Оценяване на резултатите от изпълнението на програмите Източник: Европейска комисия (2014 г.), Технически насоки относно финансирането на енергийно обновяване на сгради със средства по политиката на сближаване (Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding), стр. 
Figure 6 – Roadmap to implement a programme for financing energy renovation of buildings using Cohesion policy funding 16 Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p.
24 В своите споразумения за партньорство и оперативни програми и петте посетени от Сметната палата държави членки са посочили необходимостта от повишаване на енергийната ефективност на сградния фонд, по-специално на жилищните сгради. 
24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings.
В повечето от тези документи за планиране се посочва оценката на нуждите, включена в НПДЕЕ или в други национални стратегически документи в областта на енергетиката. 
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents.
25 Петте държави членки не са включили в своите НПДЕЕ цялата информация, препоръчана в насоките и образеца на Комисията13, като например очакваните и постигнатите икономии на енергия за всяка мярка, в т.ч. за финансираните от ЕС. 
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones.
В Директивата относно енергийната ефективност от 2012 г. от държавите членки не се изисква да въведат мерките, включени в техните НПДЕЕ, нито да докладват икономиите на енергия. 
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings.
26 Таблица 1 представя в обобщен вид основните елементи на оценките на нуждите за петте оперативни програми, проверени от Сметната палата: Таблица 1 — Основни елементи на оценките на нуждите за петте оперативни програми, проверени от Сметната палата 18 Оперативна програма Имало ли е класификация на сградите според тяхното потребление на енергия? 
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption?
Били ли са количествено определени потенциалните икономии на енергия и нуждите от инвестиции? 
Were potential energy savings and investments needs quantified?
Имало ли е ясна обосновка за използването на средства от ЕС? 
Was there a clear justification for using EU funds?
България „Региони в растеж“ Не Не Да Чехия „Интегрирана регионална програма“ Не Не Да Ирландия, „Югоизточна регионална програма“ Да Да Не (вж. каре 1) 13 COM(2013) 762 final: Прилагане на Директивата относно енергийната ефективност — Насоки на Комисията, и SWD(2013) 180 final: Насоки за националните планове за действие за енергийна ефективност, точки 3.2.4 и 3.2.5. 
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA.
20 Каре 1 В Ирландия използването на подпомагане от ЕС за схема, финансирана преди това с национални средства, не е довело до по-голяма енергийна ефективност От 2000 г. насам Ирландия прилага финансирана от националния бюджет схема „По-добра енергия — по-топли домове“, насочена към домакинствата с ниски доходи, които са изложени на риск от енергийна бедност, т.е. не са в състояние да си позволят подходящо отопление. 
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating.
Когато през 2014 г. тази схема започва да се съфинансира със средства от ЕС, Ирландия намалява националното финансиране за схемата, така че общото отпуснато финансиране на схемата не се променя и остава в размер на около 20 млн. евро годишно (вж. фигура 7). 
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7).
Това използване на средства от ЕС не е довело до значително увеличение или ускоряване на инвестициите в енергийна ефективност, а по същество е заменило националното финансиране. 
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding.
Фигура 7 — Разпределение във времето на финансирането за схемата „По-добра енергия — по-топли домове“ в Ирландия (през периода 2011—2017 г.) Източник: ЕСП. 
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA.
2013 г. 2016 г. 2017 г. 21 2 7 12 
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments.
С тези оценки не са били установени конкретните сектори, където биха могли да се постигнат икономии на енергия, и възможностите за постигане на тези икономии по разходно ефективен начин, чрез което да се обосновава избраните мерки и разходите по тях. в млн. евро 
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost.
28 Въз основа на това Сметната палата препоръча Комисията да обвърже финансирането по политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. с изготвянето на правилна оценка на нуждите на равнището на програмите. 
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level.
От посетените от Сметната палата пет държави членки през 2019 г. три (България, Чехия и Италия (Пулия) обаче все още не използват за основа на оперативните си програми надеждна оценка на енергийното потребление, нито определят количествено потенциалните икономии на енергия и съответните нужди от инвестиции. 
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs.
В Литва ситуацията се е подобрила, тъй като националните органи вече определят количествено нуждите от инвестиции и потенциалните икономии на енергия. 
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings.