natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 КАРЕ 10 В Латвия целта на един от проектите е била да подобри водоснабдяването и канализационните услуги, като гарантира, че питейната вода и пречистените отпадъчни води отговарят на изискванията на националното законодателство и на директивите на ЕС. 
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Според окончателния доклад проектът е осигурил адекватно качество на пречистените води, съответстващо на Директивата на ЕС за пречистването на градските отпадъчни води (91/271/ЕИО), както и на питейната вода. 
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
В Латвия целта на един от проектите е била да развие качеството на питейната вода и на канализационните услуги. 
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services.
Стандартите на ЕС относно питейната вода са спазени. 
The EU standards for drinking water quality have been met.
За отпадъчните води обаче не е постигнато пълно спазване на нормативните изисквания. 
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved.
Рехабилитацията и обновяването на пречиствателна станция за биологични отпадъчни води са били завършени, но съдържанието на азот и фосфор в отпадъчните води по време на одита все още надвишаваше нормите на местното законодателство и на ЕС. Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Въпреки някои недостатъци, незавършените към момента на одита проекти вероятно ще допринесат за спазването на стандартите на ЕС в областта на околната среда, ако бъдат изпълнени в съответствие с планирането (вж. каре 11). 
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
ПОДОБРЯВАНЕ НА ВРЪЗКИТЕ С ТРАНСЕВРОПЕЙСКАТА ТРАНСПОРТНА МРЕЖА 41. 
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41.
В транспортния сектор от 16 проекта в извадката само 2 са били завършени по време на одита. 
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit.
Оценката на тези проекти показва, че те допринасят за завършването/развитието на трансевропейските мрежи (вж. фигури 8 и 9 и карета 12 и 13). 
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13).
Другите незавършени по време на одита проекти са съобразени с мрежата TEN-T (вж. например каре 11 и фигура 11). 
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11).
В Румъния например се очаква проектът „Bucharest Cernavoda“ да ускори движението между Букурещ и Констанца и да допринесе за развитието на европейски транспортен коридор No 7, Игуменица — Патрас — Атина — София — Будапеща (вж. фигура 10). 
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10).
24 КАРЕ 11 КАРЕ 12 КАРЕ 13 Проект за пречистване на отпадъчни води в Полша би следвало да увеличи процента на жителите на град Вроцлав, свързани с канализационната мрежа, до 97 %. 
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %.
Този град с население над 600 000 жители се счита за основен замърсител на река Одра. 
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra.
Проект в Румъния има за цел рехабилитация и обновяване на пречиствателна станция за отпадъчни води, канализационна мрежа и мрежа за питейна вода. 
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network.
Поради закъснения, свързани с пречиствателната станция за отпадъчни води, все още съществува риск от замърсяване на реката. 
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains.
В Чешката република проект за модернизация на пътния участък Zabori-Prelouc е част от паневропейския мултимодален коридор IV от Дрезден до Братислава. 
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava.
Във фигура 8 са представени съфинансираните от ИСПА проекти в Чешката република. 
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted.
В Латвия обновяването на магистралата между Рига и Адази, която е част от транспортния коридор Via Baltica, свързващ Варшава с Талин, е подобрило безопасността на движението и пешеходците, както и движението на пътния поток, посредством привеждането на този пътен участък в съответствие с европейските пътни стандарти и норми (вж. фигура 9). Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
ФИГУРА 8 25 ПРОЕКТИ ПО ИСПА В ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
ФИГУРА 9 LATVIJA 26 ПЪТНА МРЕЖА В ЛАТВИЯ LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
ФИГУРА 10 27 МРЕЖИ TENT MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 PROJECT No 7 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
FIGURE 10 27 TENT NEWORKS PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
ФИГУРА 11 28 МРЕЖА TENT © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road
Основните заключения на Палатата са следните: a) Прилагана е последователна стратегическа рамка, а националните стратегии по ИСПА са добър инструмент за планиране, който ясно идентифицира нуждите, целите и ресурсите. 
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources.
Въпреки това, кандидатите не винаги са изготвяли проектите си адекватно. 
Nonetheless, projects were not always adequately prepared by applicants.
Това се дължи отчасти на факта, че три важни ръководни документа не са били предоставени от Комисията навреме за първата вълна от заявления за финансиране (вж. точки 16–24). б) Често проектите не са били изпълнявани в съответствие с планирането. 
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned.
Необходимо е било приспособяване на финансовите планове към променените обстоятелства и почти при всички проекти се наблюдават значителни закъснения, дължащи се основно на дълги процедури (на ниво Комисия и държави бенефициенти) и на слабости в процеса на планиране (на ниво държави бенефициенти) (вж. точки 25–36). в) Одитът на Палатата обхвана пет приключени и 27 текущи проекта. 
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress.
Три от приключените проекти са в областта на околната среда. 
Three of the completed projects were environmental.
Одитът показва, че те помагат на съответните страни бенефициенти да спазват директивите на ЕС в областта на околната среда. 
The audit shows that they increase the compliance with EU environmental directives in the respective beneficiary states.
Другите два приключени проекта са свързани с транспорта. 
The other two completed projects were transport related.
Одитът показва, че те допринасят за подобряването на трансевропейската транспортна мрежа в съответните държави бенефициенти. 
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states.
Освен това, въз основа на одита може да се предположи, че 27-те проекта, които са в процес на изпълнение, вероятно ще постигнат своите цели, ако бъдат изпълнени съгласно плана (вж. точки 37–42). 
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42).
Палатата препоръчва на Комисията да следи отблизо изпълнението на ИСПА. 
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA.
По-специално Комисията следва да разгледа как закъсненията при изпълнението на проектите могат да бъдат избегнати или намалени при прилагането на подобни инструменти в бъдеще. 
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments.
Според Палатата за тази цел може да е необходимо по-стриктно и реалистично планиране от страна на кандидатите/ръководите-лите на проекти, както и ускоряване на процедурите, едновременно на ниво Комисия и на ниво държавни администрации на страните бенефициенти. 
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries.
Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието и` от 11 декември 2008 г. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008.
За Сметната палата Vítor Manuel da Silva Caldeira Председател Специален доклад No 12/2008 г. — Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000–2006 г. 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
33 РЕЗЮМЕ III. 
33 EXECUTIVE SUMMARY III.
Лошата подготовка на някои от проектите се дължеше в голяма степен на липсата на капацитет и кратките срокове за разработка на проектите. 
The poor preparation of some projects was due to a large extent to a lack of capacity and the short time frame in which projects had to be developed.
Указанията бяха давани също така чрез подробните формуляри за кандидатстване и съществуващите обяснения на процедурите за възлагане на обществени поръчки. 
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures.
Закъсненията и промените в планирането, които настъпиха при много от ранните проекти, бяха трудни за избягване, като се има предвид липсата на опит в управление на големи инфраструктурни проекти и нуждата от последващ контрол на тръжните процедури. 
The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures.
Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата. 
The Commission agrees with the Court’s recommendation.
Тя ще продължи да извършва мониторинг на бившите проекти по линия на ИСПА и някои от тях ще бъдат оценени при последващата оценка за финансовия период 2000-2006 г., като се отдели особено внимание на преразходите и закъсненията. 
It will continue to monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated in the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays.
Опитът с ИСПА накара Комисията да предприеме стъпки с цел предлагане на по-голяма подкрепа при подготовката на проектите, каквито са например специалният механизъм за техническа помощ на Комисията/Европейската инвестиционна банка — JASPERS. 
The experience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technical assistance facility, Jaspers.
Тя ще продължи да оказва такава техническа помощ с увеличен интензитет в условията на новия предприсъединителен инструмент ИПА. 
It will continue and intensify such technical assistance under the new pre-accession instrument IPA.
Комисията също така обсъди проблема със закъсненията с държавите-членки. 
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States.
На практика, процентът на предоставените грантове често е по-нисък от 75 %. 
In practice, the grant rate is often lower than 75 %.
Например в Румъния средният про-центебил74%,вБългария—56%ив Словакия — 54 %. ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД 9. 
For example, in Romania the average rate was 73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %.
По-голямата част от извадката на Сметната палата е била избрана измежду по-старите проекти по линия на ИСПА, одобрени през първата или в началните години от използването на инструмента. 
Most of the Court’s sample was selected from among the older ISPA projects approved in the first or early years of use of the instrument.
Някои от проектите са били подготвени даже по-рано. 
Some had been prepared even earlier.
Много кратките срокове, в които е трябвало да бъде изпълнен ИСПА, са дали своето отражение върху зрелостта на проектите и върху готовността на националните органи. 
The very short time frame in which ISPA had to be implemented had implications for project maturity and the readiness of national authorities.
ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ 13. 
AUDIT OBSERVATIONS 13.
Комисията се погрижи националните стратегии в областта на транспорта и околната среда в държавите, кандидатки за членство, да бъдат основани върху национални инвестиционни планове и програми, въпреки че за това няма регулаторно изискване. 
The Commission secured the national strategies for the transport and environment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory requirement.
Стратегиите бяха също така представени от Комисията на комитета за управление на ИСПА (представители на държавите-членки) преди представянето на индивидуалните проекти. 
The strategies were also presented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) before the presentation of individual projects.
Комисията активно окуражаваше националните органи да доразвият съществуващите национални планове (например, да приложат директивите за пречистване на градските отпадъчни води), поради ограниченото налично време. 
The Commission actively encouraged national authorities to build on existing national plans (for example, to implement the urban wastewater treatment directives) because of the limited time available.
34 21. 
34 21.
Регламентите за ИСПА бяха приети през 1999 г. и първият наръчник за ИСПА бе изработен през 2000 г. 
The ISPA regulations were adopted in 1999 and the first ISPA manual was provided in 2000.
Съветите, давани в наръчника и чрез различни други канали (Вж. отговора на 20), трябваше да бъдат изменяни заедно с развитието на въпросната страна, кандидат за членство, като се взема предвид еволюцията на реално-стите. 
The advice given in the ISPA manual and through various other channels (see reply to 20) had to be developed together with the candidate countries concerned and to take account of their implementation realities which were evolving.
В допълнение към формалните указания бе направено сериозно усилие с цел подготовка на основата за ИСПА в много кратък срок, например чрез срещи, провеждани във всички държави-членки от 1998 г. насам, с подкрепа от програмата ФАР за подготовка на бъдещи проекти. 
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited time frame, for example through meetings held in all candidate countries from 1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines.
Комисията се опита да гарантира, че бенефициерите са обосновали своите проекти съгласно икономическото и финансово рационално мислене, както и чрез позовавания на съображения относно жизнеспособността на тези проекти и тяхната достъпност за обслужваното население. 
The Commission attempted to ensure that beneficiaries justified their projects according to an economic and financial rationale, and by reference to considerations such as viability and affordability to the population served.
При все това, относно екологични проекти, анализът на ползите и разходите е бил уместен само донякъде, в случаите когато е нямало алтернативи и проектите е трябвало да бъдат във всеки случай завършени, с цел да се приложи съществуващото законодателство на ЕС. 
However, for environmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance where there were no alternatives and the projects had to be carried out anyway to implement the acquis.
В някои случаи извършването на по-добър анализ на ползите и разходите би забавило проекта, без това да донесе значителна полза. 
In some cases a better cost–benefit analysis would have delayed the project without adding much value.
Комисията положи всички усилия за мониторинг на проектите и за подпомагане на националните органи за смекчаване на последствията от закъсненията. 
The Commission made every effort to monitor the projects and help national authorities to mitigate the consequences of delays.
За най-проблематичните проекти в някои държави бяха изготвени специфични планове за действия. 
Specific action plans were prepared in some countries for the most problematic projects.
До края на септември 2008 г. още три от проектите в извадката бяха приключени до първоначално определената дата. 
By the end of September 2008, a further three of the projects in the sample had been completed by the original date.
Докато закъсненията са определено често срещани при големите инфраструктурни проекти, в специфичния случай на страни, бенефициери по ИСПА, първите проекти по линия на ИСПА са били жертва на факта, че са били изпълнявани само в началната фаза от използването на нов инструмент в държавите, кандидатки за членство. 
While delays are certainly not uncommon for large infrastructure projects, in the particular case of ISPA beneficiary countries the first ISPA projects were victims of the start-up phase of a new instrument in the candidate countries.
Не е бил налице опит с външни програми за инвестиционно подпомагане в този мащаб преди ИСПА. 
There was no experience with external investment assistance programmes on this scale prior to ISPA.
При все това, кривата на научаване (както в присъединяващите се страни, така и в Комисията) се е подобрила значително от средата на програмния период досега. 
However the learning curve (both in the accession countries and in the Commission) improved significantly from the middle of the programming period onwards.
Като цяло, закъснението на тръжните процедури е било основния фактор. 
In general, delayed tendering procedures were the main factor.
След започването на дейностите повечето проекти са се развивали добре. 
Once works started, most projects made good progress.
Закъсненията са били част от цената, която е трябвало да се плати, за да се гарантира изгодността чрез честна и прозрачна тръжна процедура. 
Delays were one of the costs of ensuring value for money through fair and transparent procurement procedures. 22.