natgillin/translations-raw huggingface dataset:
И в двата случая обаче Комисията е отчела няколко недостатъка в изпълнението. 
However, in both cases the Commission reported several shortcomings in implementation.
И най-важното, рамката не е ограничила ефективно фискалната политика на правителството в съответствие със средносрочните цели. ο В Португалия заетостта в публичния сектор е била намалена в съответствие с определените междинни цели на програмата. Известна част от това намаление обаче е било постигнато чрез ранното пенсиониране на държавни служители и поради това бюджетният ефект е бил ограничен. 
Most importantly, the framework was not effective in constraining the government’s fiscal policy in line with the medium-term targets. ο Employment in the Portuguese public sector was decreased in line with the programme milestones; however, an unspecified part of this decrease was achieved through the early retirement of civil servants, and the budgetary impact was therefore contained. Box 10
Част IV — Програмите са изпълнили своите цели 67 Доколко се е увеличила конкурентоспособността на държавите? 
Part IV — Programmes met their objectives 67 How well did countries increase their competitiveness?
Конкурентоспособността е била засилена, но в различна степен 166 Всички програми са реализирали корекции по текущата си сметка. 
Competitiveness gains, but to varying degrees 165 One of the programmes’ key underlying objectives was to restore external balances by enhancing economic competitiveness.
В четири от петте страни това се е случило по-бързо от очакваното. 
In four of the five countries covered this occurred faster than expected.
167 Общият фактор, обясняващ по-бързото възстановяване на текущата сметка, е неочакваното подобрение в приходния баланс97. 
167 The common factor explaining the more rapid current-account adjustment was an unexpected improvement in the income balance97.
Също в Ирландия, промяната на баланса по текущата сметка в съответствие с прогнозите може да се отдаде на много добрите резултати на приходния баланс, които компенсират по-ниските резултати в търговския баланс (вж. фигура 11). 
Also in Ireland, the evolution of the current-account balance in line with the forecast can be attributed to an overperforming income balance, which compensated for major underperformance in the trade balance (see Figure 11).
96 Конкурентоспособността на държавите е многостранно и комплексно понятие. 
96 Countries’ competitiveness is a multifaceted and complex concept.
Сметната палата реши да се съсредоточи върху тези два показателя, защото те са били включени в програмите за всички страни. 
We chose to focus on these two indicators because they were part of the programme projection for all countries.
Това ни позволи да разгледаме причините, поради които понякога конкурентоспособността не е на очакваното ниво. 
This allowed us to assess the reasons why competitiveness sometimes did not evolve as expected.
97 Приходният баланс отчита финансовите потоци между местни и чуждестранни лица, свързани с приходи от труд, преки инвестиции, портфейлни и други инвестиции. 
97 The Income balance records financial flows between residents and non-residents related to income from labour, direct investments, and portfolio and other investments.
В него също така се включват плащанията между правителства и чуждестранни лица, свързани с данъци и субсидии върху продукти и производство. 
It also includes payments between government and non-residents related to taxes and subsidies on products and production.
Възможни причини за бързото коригиране на баланса по текущата сметка 40 30 20 10 0 -10 Унгария -20 -30 -40 Латвия Португалия Дефицит по нетните текущи трансфери Дефицит по баланса на приходите Дефицит по търговския баланс Дефицит по текущата сметка Румъния Ирландия Бележка: Графиката показва натрупаните разлики, изразени в процентни пунктове от БВП, между крайния ефект и базовото ниво, т.е. първоначалната програмна прогноза. 
Possible reasons for the rapid adjustment of the current-account balance 40 30 20 10 0 -10 Hungary -20 -30 -40 Latvia Portugal Net Current Transfers gap Income balance gap Trade balance gap Current Account Balance gap Romania Ireland Note: The graph shows the cumulative differences, in percentage points of GDP, between the outcome and the baseline, i.e. the initial programme projection.
Изчислени са за следните програмни периоди: 2009—2011 г. за Унгария и Румъния, 2009—2013 г. за Латвия и 2011—2015 г. за Ирландия и Португалия. 
Calculated over the following programme periods: 2009-2011 for Hungary and Romania, 2009-2013 for Latvia and 2011-2015 for Ireland and Portugal.
Източник: ЕСП, въз основа на данни на Европейската комисия. 
Source: ECA, based on European Commission data.
Процент от БВП кумулативно за програмния период Фигура 11 
Percentage of GDP cummulatively over programme period Figure 11
Част IV — Програмите са изпълнили своите цели 68 168 Търговският баланс (износ/внос) отразява по-точно ефекта от промените в конкурентоспособността на дадена държава, отколкото текущата сметка. 
Part IV — Programmes met their objectives 68 168 The trade (export/import) balance captures more closely the effects of the changes in a country’s competitiveness than the current account.
В Португалия и Румъния търговският баланс се променя в съответствие със заложеното в програмите. 
The trade balance evolved in line with the programme forecasts in Portugal and Romania.
В Латвия резултатите са били по-добри от очакваното (средно 2 % годишно). 
It performed better than expected in Latvia (an average of 2 % per year).
В Унгария обаче резултатите са по-ниски от предвиденото (2,8 % годишно), в Ирландия също (5, % годишно). 
However, it was below forecast in Hungary (2.8 % per year) and Ireland (5.1 % per year).
169 Много променливи влияят върху колебанията на двата компонента на търговския баланс. 
169 A number of variables can account for fluctuations in the two components of the trade balance.
Това са например външните шокове (влияещи върху износа), неочаквана тенденция в БВП (влияеща върху вноса) и неочаквани колебания в конкурентоспособността (влияещи и върху вноса, и върху износа). 
These include external shocks (affecting exports), an unexpected trend in GDP (affecting imports) and unexpected swings in competitiveness (affecting both).
170 В Латвия и Румъния, повишаването на конкурентоспособността е било значително98 и обяснява защо от 2010 г. насам търговският баланс е над нивото на първоначалните прогнози. 
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010.
Ползите се илюстрират и от увеличения дял в световния износ на тези две държави. 
The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports.
171 Другите три държави са имали по-ниска конкурентоспособност от очакваното, като и в трите делът им в световния износ е спаднал от 2008 г. 
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008.
Износът на Унгария и Португалия е по-нисък от първоначалните прогнози, но ирландският износ е превишил прогнозираните нива99. 
Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99.
172 В Португалия и Унгария, промените в търговския баланс са повече или по-малко в съответствие с прогнозите, но това е било постигнато само поради това, че както износът, така и вносът са били под нивото на първоначалните очаквания. 
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected.
Около 80 % от този неочакван спад на вноса може да се обясни с незадоволителни резултати на БВП. 
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance.
Въпреки това, дори за тези две страни, има някои явни ползи за конкурентоспособността. Например съотношението на износа към БВП е нараснало в сравнение с периода преди програмата. 
Nevertheless, even for these two countries some competitiveness gains are apparent; for instance the ratio of exports to GDP increased compared with the pre-programme period.
Вътрешна девалвация е постигната чрез промяна в заплатите на лицата, които се назначават на работа 173 Вътрешната девалвация е ключов елемент на макроикономическата стратегия в три държави (Латвия, Ирландия и Португалия). 
Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal).
Това представлява набор от политики, предназначени да възстановят конкурентоспособността в международен план, главно чрез намаляване на цените или разходите за труд100. 
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100.
Заплащането в публичния сектор и съкращаването на работни места се очаква да бъдат последвани от намаляване на заплатите в частния сектор. 
Public-sector pay and job reductions are expected to be followed by private-sector pay cuts.
Това се очаква да стане, тъй като корекциите освобождават ресурси в публичния сектор и по този начин увеличават наличността на работна ръка за частния сектор и намаляват равнищата на заплащане в икономиката като цяло. 
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large.
Намаляването на съвкупното търсене следва да допринесе за коригиране на цените и заплатите в икономиката. 
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy.
При липса на собствена валута, вътрешната девалвация е ключова стратегия за коригирането на ценовите равнища в рамките на валутния съюз. 
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union.
98 Както сочат различните макроикономически показатели за конкурентоспособност, като например действителният ефективен валутен курс, действителните разходи за единица труд и производителността на труда, както и класирането по конкурентоспособност в световен мащаб. 
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking.
99 Главната причина за това е, че голям дял от общия размер на износа на Ирландия е насочен извън еврозоната. 
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area.
Следователно Ирландия е спечелила от поевтиняването на еврото спрямо щатския долар, което не е било включено в първоначалните прогнози на програмата. 
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast.
Поевтиняването на еврото също е увеличило стойността на вноса в Ирландия. 
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland.
Вносът, който е включен в износа на Ирландия — делът на износа, произведен чрез използване на внос на междинни стоки и услуги — е висок — около 50 %. 
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%.
100 Комисията определя вътрешната девалвация като политики, които имат за цел да намалят цените на вътрешния пазар или чрез влияние върху относителните цени на вноса и износа, или посредством занижаване на националните производствени разходи, водейки по този начин до реална обезценка на валутния курс. 
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’
Източник: Европейска комисия — Тримесечен доклад относно еврозоната, III/2011, том 10, стр. 
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p.
Част IV — Програмите са изпълнили своите цели 69 174 В Латвия, вътрешната девалвация е постигната чрез промяна главно в заплатите на новоназначените работници, докато при заплатите на заварените работещи в частния сектор не е отчетено почти никакво намаление. 
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all.
Част от адаптирането на заплатите е станало чрез коригиране на недекларираните заплати, но в ограничен мащаб (вж. каре 11). 
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11).
Ефект от вътрешната девалвация върху нивата на заплатите в Латвия Вътрешната девалвация се разглежда като ключов стълб на процеса на корекции в Латвия. 
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment.
Една от причините, поради което се е считало, че може да бъде постигната вътрешна девалвация, е вярването, че пазарът на труда е особено гъвкав. 
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible.
Сметната палата констатира, че на практика намалението на заплатите в частния сектор е сравнително малко101. 
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101.
С развитието на кризата през 2008 г. нарастването на заплатите бързо намалява както в публичния, така и в частния сектор, и достига отрицателни стойности през 2009 г.102 В частния сектор обаче дълбочината и продължителността на отрицателния ръст на заплатите са много по-малки. 
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector.
Най-големият годишен спад в доходите на частния сектор е 6,6 % (през октомври 2009 г.), докато най-големият спад в публичния сектор е малко над 26 % (през ноември 2009 г.). 
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009).
Общата динамика на заплатите не отразява процеса на корекциите и евентуално обяснение за това може да бъде частичното недеклариране на плащанията за заплати („плащане на ръка“). 
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’).
Анализът на отделните данни за заплатите103 показва, че заплатите на работниците, наети по време на рецесията, са значително по-ниски от тези, които получават заварените работещи, които почти не са намалени. 
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all.
Този резултат е в съответствие с данните, съдържащи се в литературата по този въпрос, от които може да се предположи, че заплатите при наемане на работа са по-циклични от тези на заварените работници и предлагат механизъм за намаляване на разходите. 
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs.
Съкращаването на работни места и увеличаването на дела на работата на непълно работно време също са имали значение. 
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part.
Ретроспективно изследване на мнението на работодателите предоставя доказателства, че „действителният“ спад в разходите за заплати е бил между 6 % и 11 % в периода 2008—2009 г. и почти нулев (под 2 %) в периода 2009—2010 г. 
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010.
При това положение спадът е по-голям, отколкото сочи официалната статистика (растеж от 1,3 % през 2009 г. и спад от 2,9 % през 2010 г.). 
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010).
Това показва, че заплащането в частния сектор е реагирало на рецесията, но отговорът не е бил достатъчен, за да предотврати голям и продължителен спад в заетостта. 
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment.
Източник: Европейска сметна палата въз основа на проучване, извършено от Andrejs Semjonovs, Alf Vanags и Anna Zasova: Какво се случи cъс заплатите при „вътрешната девалвация“ в Латвия?“, Балтийски международен център за изследвания на икономическата политика. 
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies.
101 Именно в частния сектор, и по-специално в търгуемия сектор, промените в заплатите определят конкурентоспособността. 
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness.
102 Март 2009 г. в публичния сектор и юли в частния сектор. 
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector.
103 Анонимизирани записи от латвийската държавна агенция за социално осигуряване. 
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency.
Каре 11 Част IV — Програмите са изпълнили своите цели 70 Заемите в чуждестранна валута са останали предизвикателство 175 Общо за трите страни със затруднения в платежния баланс е високият коефициент заеми в чуждестранна валута спрямо общия размер на непогасените заеми. 
Box 11 Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans.
176 По време на кризата централните банки не са можели да оставят националната валута да се обезцени, с цел да се възстанови външната конкурентоспособност. 
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness.
Проблемът е, че обезценката може да ограничи способността на кредитополучателите да обслужват своите дългове в чуждестранна валута и оттам да се наруши стабилността на финансовата система, което би намалило икономическите ползи от тази политика104. 
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104.
Поради високото ниво на кредитите в чуждестранна валута държавите са изгубили повече международни резерви по време на кризата105. 
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105.
177 Въпреки че тези въпроси са се отразили сериозно върху възможните варианти на политика, финансовата помощ на ЕС не е включвала условия, отнасящи се до това националните органи да предприемат действия по отношение на управлението на вътрешните кредити в чуждестранна валута. 
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies.
178 По време на програмата общият размер на заемите в чуждестранна валута е бил проблем106. 
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106.
В Румъния заемите в чуждестранна валута на частния сектор са били повече от заемите в национална валута. 
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency.
Делът на заемите в чуждестранна валута започна да намалява през 2012 г. в Унгария, но в Румъния една през 2014 г. 
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania.
104 Това предизвикателство е било отчетено и от Европейския съвет за системен риск в неговата Препоръка 2011/1 като риск от възпрепятстване на каналите за провеждане на паричната политика, поради високо ниво на вътрешни кредити в чуждестранна валута. 
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies.
105 Препоръка 2011/1 на Европейския съвет за системен риск 106 Например в края на юни 2013 г. 
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board.
Централната банка на Унгария отчете много висока експозиция на домакинствата и МСП към заеми в чуждестранна валута. 
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high.
179 Рамка на ЕС, насочена към мониторинг на публичните бюджети в държавите членки е съществувала още преди кризата. 
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States.
Комисията носи отговорност за това да предупреждава Съвета при увеличаващи се фискални дисбаланси. 
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility.
180 Комисията не е успяла да оцени фискалните дисбаланси непосредствено преди кризата и е надценявала стабилността на публичните бюджети. 
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be.
Съществена слабост на преценките на Комисията преди 2009 г. е липсата на докладване относно натрупването на условни пасиви в публичния сектор, които в много случаи са станали действителни задължения по време на кризата. 
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis.
Комисията също така не е обърнала достатъчно внимание на връзката между големите външни финансови потоци, състоянието на банките и, в крайна сметка, публичните финанси. 
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances.
Заради пропуските в извършвания надзор Комисията се е оказала неподготвена за управлението на програмите, когато са започнали да пристигат искания за финансова помощ (вж. точки 35—47). 
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47).
Заключения и препоръки 72 Препоръка 1 Комисията следва да създаде вътреш-новедомствена рамка, която да позволи бързо мобилизиране на необходимите човешки ресурси и наличния експертен опит в различни служби на Комисията или извън Комисията, в случай че се предвижда прилагането на програма за финансова помощ. 
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges.