natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Междинно звено: Междинно звено е всеки публичен или частен орган или служба, подчинен/а на управляващ орган или изпълняващ/а функции от негово име по отношение на бенефициентите, участващи в изпълнението на операциите. 
Intermediate body: An intermediate body is any public or private body or service which acts under the responsibility of a managing authority, or which carries out duties on behalf of such an authority vis‐à‐vis beneficiaries implementing operations.
Речник на термините 06 Национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР): Комисията поиска от всяка държава членка с ромско население да изготви национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР) за периода 2011– 2020 г. или, ако вече има приета стратегия, да я адаптира към целите на ЕС за интегриране на ромите, като предвиди целеви действия и достатъчно финансиране (национално, европейско и друго) за тяхното постигане. 
National Roma integration strategy (NRIS): Each Member State with a Roma population was asked by the Commission to prepare a national Roma integration strategy (NRIS) covering the period 2011‐2020 or, if a strategy already existed, to adapt it to meet the EU’s Roma integration goals, with targeted actions and sufficient funding (national, EU and other) to deliver them.
В тези стратегии също така следва да се предлагат решения за справяне с настоящите пречки пред по-ефективното използване на средствата на ЕС и да се поставят основите на стабилен механизъм за мониторинг, за да се осигурят конкретни резултати за ромите. 
These strategies should also propose solutions to address the current barriers to a more effective use of EU funds and lay the foundations of a robust monitoring mechanism to ensure concrete results for Roma.
Някои държави членки не разполагат с НСИР, а вместо това са приели „набор от интегрирани мерки“. 
Some Member States do not have a NRIS as such, but have a ‘set of integrated measures’ instead.
Неправителствена организация (НПО): Терминът се използва за набор от различни организации, които обикновено имат следните общи характеристики: ο Не са създадени с търговска цел. 
Non-governmental organisation (NGO): The term non‐governmental organisation (NGO) is used to refer to a range of different organisations that typically share the following characteristics: ο They are not created to generate profit.
Въпреки че е възможно да разполагат с платени служители и да участват в дейности, генериращи приходи, те не разпределят печалба сред своите членове. ο Те представляват доброволни обединения на граждани. ο НПО трябва да имат някаква форма на официално или институционално съществуване (напр. устав или друг регулиращ дейността им документ, в който да се определя тяхната мисия, цели и поле на действие), тъй като се отчитат пред своите членове или донори. ο Те са независими, по-специално по отношение на правителствени и обществени органи, политически партии и търговски дружества. 
Although they may have paid employees and engage in revenue‐generating activities, they do not distribute profits to members. ο They are voluntary citizens’ groups. ο They must have some degree of formal or institutional existence (e.g. statutes or other governing document setting out their mission, objectives and scope) as they are accountable to their members and donors. ο They are independent, in particular of government, public authorities, political parties and commercial organisations.
Оперативна програма (ОП): В оперативната програма (ОП) се определят приоритетите и конкретните цели на дадена държава членка и начинът, по който финансирането (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) ще бъде използвано в рамките на определен период от време (обикновено седем години) за финансиране на проекти. 
Operational programme (OP): An operational programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the EU funding (EU and national public and private co‐financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects.
Тези проекти трябва да допринасят за постигане на известен брой цели, определени на нивото на приоритетната ос на оперативната програма. 
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis.
ОП съществуват за всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване (т.е. ЕФРР, Кохезионният фонд и ЕСФ). 
OPs exist for each of the funds in the Cohesion area (i.e. ERDF, Cohesion Fund and ESF).
Речник на термините 07 Резултати: Непосредствените промени, които настъпват за преките адресати при приключването на участието им в дадена интервенция (например подобрен достъп до даден район благодарение на изграждането на път, стажанти, които биват наети на работа). 
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of their participation in an intervention (e.g. improved accessibility to an area due to the construction of a road, trainees who have found a job).
Сегрегация/десегрегация: ο Сегрегация се поражда от редица фактори, включително дискриминационни действия, икономически и демографски механизми. 
Glossary 07 Segregation/desegregation ο Segregation is caused by a number of factors, including discriminatory actions, economic and demographic mechanisms.
Тя се характеризира с физическо и социално отделяне на членовете на маргинализираната група от членовете на немаргинализираните групи, както и с неравнопоставен достъп до приобщаващи и висококачествени услуги, предназначени за цялото общество. ο Десегрегация означава действие за премахване на сегрегацията. 
It is characterised by the physical and social separation of members of a marginalised group from members of non‐marginalised groups and unequal access to mainstream, inclusive and high‐quality services. ο Desegregation means action to eliminate segregation.
Мерките за десегрегация следва да създават условия за равен достъп до висококачествени услуги, включително в областта на образованието, жилищното настаняване, пазара на труда, здравеопазването и всички други уместни сфери. 
Desegregation measures should establish the conditions for equal access to high‐quality services, including education, housing, labour market, health and any other relevant field.
Социално приобщаване: Това е процесът на подобряване на условията за отделни лица и групи да участват в обществото. 
Social inclusion: The process of improving the terms for individuals and groups to take part in society.
Социалното приобщаване цели да оправомощи бедни и маргинализирани хора да се възползват от нарастващите глобални възможности. 
Social inclusion aims to empower poor and marginalised people to take advantage of burgeoning global opportunities.
По този начин се гарантира, че хората участват във вземането на решения, които засягат техния живот, и че имат равен достъп до пазари, услуги, както и до политически и социални сфери и физически пространства. 
It ensures that people have a voice in decisions which affect their lives and that they enjoy equal access to markets, services and political, social and physical spaces.
Кpатко изложение 08 IРомите в Европа са обект на дискриминация от тяхното пристигане на територията на днешния Европейски съюз преди много векове. 
Executive summary 08 IThe Roma people of Europe have been subject to discrimination since their arrival on the territory of today’s Euro‐ pean Union many centuries ago.
В днешно време ромското население е най-голямото етническо малцинство в ЕС – 6,2 милиона души според изчисленията – и е предимно маргинализирано. 
Today, the Roma population is the largest ethnic minority in the EU, at an estimated 6.2 million, and is mostly marginalised.
В държавите членки с най-висока концентрация на ромско население между 15 % и 20 % от учениците и новите участници на пазара на труда са роми. 
In the Member States where the concentration of Roma population is high‐ est, Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants.
II Обикновено по-голямата част от финансовата подкрепа от ЕС за мерки за социално приобщаване, включително мерки за насърчаване на приобщаването на ромите, се отпуска по линия на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейския социален фонд (ЕСФ). 
II The greater part of EU financial support for social inclusion measures in general, including measures promoting Roma inclusion, is provided through the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF).
Не се отбелязват сумите, които се насочват специално за инициативи за интегриране на ромите. 
The amount channelled specifically to Roma integration initiatives is not recorded.
Въпреки това от документите за планиране на държавите членки може да се заключи, че за програмния период 2014–2020 г. са предвидени около 1,5 млрд. евро за социално и икономическо интегриране на маргинализирани общности като ромите. 
However, Mem‐ ber States’ planning documents suggest that around 1.5 billion euros has been earmarked for the socioeconomic integration of marginalised communities such as Roma during the 2014‐2020 programme period.
Подобни примерни стойности не са налични за периода 2007–2013 г. 
Similar indicative figures are not available for 2007‐2013.
III В проведения одит Сметната палата провери дали инициативите за политики на ЕС и финансовата подкрепа от Съюза чрез ЕФРР и ЕСФ са допринесли ефективно за интегрирането на ромите. 
III In our audit, we assessed whether the EU policy initiatives and financial support through the ERDF and ESF had contributed effectively to Roma integration.
По-специално беше разгледано дали: — стратегиите на ЕС и националните стратегии за ромите улесняват ефективното използване на ЕФРР и ЕСФ за мерки за приобщаване на ромите във всеки програмен период; — рамката на ЕФРР и ЕСФ за всеки програмен период е разработена по такъв начин, че да позволява ефективна подкрепа за мерки за интегриране на ромите; и — осъществените проекти по линия на ЕФРР и ЕСФ през програмния период 2007–2013 г. са допринесли ефективно за интегрирането на ромите. 
In particular, we examined whether: ‐ the EU and national Roma strategies facilitated the effective use of the ERDF and ESF for Roma inclusion meas‐ ures in each programme period; ‐ the ERDF and ESF framework for each programme period was designed so as to allow effective support Roma integration measures; and ‐ projects implemented under the ERDF and the ESF during the 2007‐2013 programme period contributed effec‐ tively to Roma integration.
Одитната дейност беше проведена в Комисията и в четири държави членки (България, Испания, Унгария и Румъния), като обхвана периода от 2007 до 2015 г. 
The audit work was carried out at the Commission and in four Member States (Bulgaria, Spain, Hungary and Roma‐ nia), and covered the period from 2007 to 2015.
Кpатко изложение 09 IV Сметната палата установи, че Комисията е постигнала значителен напредък при определянето на инициативи за политики на ЕС за насърчаване на интегрирането на ромите и че всички посетени държави членки са разработили национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР) до 2012 г., но на този етап е било прекалено късно да се окаже въздействие върху разработването на оперативните програми (ОП) по ЕФРР и ЕСФ и подбора на проекти през програмния период 2007–2013 г. 
Executive summary 09 IV We found that the Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration, and that all the Member States visited had developed a national Roma integration strategy (NRIS) by 2012, but that this had come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF operational programmes (OPs) and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period.
По отношение на тези НСИР все още съществуват редица слабости. 
A number of shortcomings remain as regards these NRISs.
Първо, в националните стратегии не се посочва какво равнище на финансиране е необходимо, за да се осъществят предложените мерки за приобщаване на ромите. 
First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion.
Освен това в тях не се посочват наличните суми за такива мерки от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС чрез ЕФРР и ЕСФ. 
They also do not state the amount of money available for such meas‐ ures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget.
Трето, необходимостта от активно участие на организации на гражданското общество, и по-специално на представители на самата ромска общност, невинаги се взема под внимание в подбраните държави членки при изготвянето на НСИР. 
Third, the need for active participation by civil society organisations, in particular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted.
На последно място, ролята на националните звена за контакт по въпросите на ромите, създадени с цел координация на разработването и изпълнението на НСИР, понякога се подронва от несъответствие между ресурси и отговорности. 
Finally, the role of national Roma contact points (NRCP) set up to coordinate the development and implementation of the NRISs has sometimes been undermined by a mis‐ match of resources and responsibilities.
VПо отношение на периода 2014–2020 г. бяха отбелязани редица подобрения: например интегрирането на ромите изрично се посочва в Регламента за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) и е въведен конкретен приоритет за финансиране. 
VIn relation to the 2014‐2020 period, a number of improvements are noted: for example, Roma integration is explic‐ itly referred to in the European structural and investment funds (ESIF) regulation and specific funding priority has been introduced.
Освен това държавите членки със специфични препоръки (СПД), свързани с интегрирането на ромите, са длъжни да отделят финансови средства за насърчаване на тази цел. 
Moreover, Member States with country‐specific recommendations (CSRs) related to Roma integra‐ tion are obliged to devote funds to promoting it.
Сметната палата счита обаче, че са необходими допълнителни средства както на ниво Комисия, така и на ниво държави членки, за да се гарантира, че тези промени ще доведат до проекти, които допринасят по-добре за интегрирането на ромите на местно равнище. 
We consider, however, that additional efforts are required at both Commission and Member State level to make sure that these changes will result in projects better contributing to Roma integration on the ground.
VI Повечето проекти по ЕФРР и ЕСФ, проверени по време на одита, са постигнали общите си цели, но тези цели често не са били свързани конкретно с ромите. 
VI Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their general objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related.
Освен това Сметната палата заключи, че проектите, подбрани и осъществени в съответствие с приетите от Съвета критерии за „най-добри практики“, т. нар. общи основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите, имат по-голяма вероятност да допринесат ефективно за интегрирането на ромското население. 
We also concluded that projects that had been selected and implemented in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so‐called common basic principles on Roma inclusion (CBP), were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population.
В допълнение Сметната палата констатира, че е трудно да се проследи постигнатият напредък по проектите за интегриране на ромите, най-вече поради слабости, свързани с наличието и качеството на данните относно участниците от ромски произход. 
Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants.
Липсата на всеобхватни и надеждни данни представлява проблем не само във връзка с проектите, но и за разработването на политики на европейско и национално равнище. 
The lack of comprehensive and robust data is a problem not only in relation to projects, but also for policymaking at EU and national level.
Тази ситуация ще остане същата за периода 2014–2020 г., освен ако се предприемат спешни действия. 
Unless swift action is taken, this situation will remain unchanged for the 2014‐2020 period.
Кpатко изложение 10 VII В настоящия доклад Сметната палата отправя следните препоръки: Препоръка 1 Когато преразглеждат своите НСИР или правят изменения, държавите членки следва да: а) посочат какво равнище на финансиране е необходимо, за да се осъществят предложените в стратегията мерки за приобщаване на ромите; в НСИР следва да се посочва наличното финансиране за такива мерки от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС чрез ЕФРР и ЕСФ; държавите членки също така следва да поемат официален ангажимент, че ще гарантират, че усилията за изпълнение на мерките в полза на интегрирането на ромите не са изложени на риск от краткосрочни промени в приоритетите на политиката; б) включат показатели и целеви стойности, свързани с борбата с дискриминацията или по-специално с антиромските настроения; в рамките на програмния период 2014–2020 г. тези показатели също така следва да се вземат предвид при разработването в рамките на ЕСИ фондовете на мерки за насърчаване на приобщаването на маргинализираните ромски общности в съответствие с изискванията на Директивата за равенството между расите; в) осигуряват системно включване и консултиране с организациите на гражданското общество, в т.ч. представители на ромите, когато се планират и изпълняват мерки за интегриране на ромите; г) дефинират по-конкретно ролята на НЗКВР във връзка с НСИР и гарантират, че правомощията и отговорностите на НЗКВР съответстват на отпуснатите им ресурси. 
Executive summary 10 VII We make the following recommendations in this report: Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. NRISs should indicate the funding available for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget.
Препоръка 2 а) При преразглеждането на съответните оперативни програми Комисията следва да гарантира, че предприетите мерки по линия на ЕСИ фондовете са приобщаващи и съдържат разпоредби, насочени към борба със сегрегацията. 
Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational programmes that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation.
Практиките на сегрегация следва да бъдат ясно описани и изрично изключени от финансиране съгласно рамката на ЕСИ фондовете (а не само да бъдат посочени в съображенията), като във връзка с това особено внимание се обръща на проекти в областта на образованието и жилищното настаняване. 
Segregational practices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (and not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects.
Това би спомогнало за укрепване на връзката между СПД и използването на ЕСИ фондовете. б) В рамките на заседанията на комитетите за наблюдение по оперативните програми Комисията следва да използва в пълна степен информацията от докладите, които държавите членки са длъжни да предоставят от 2016 г. нататък съгласно Препоръката на Съвета относно ефективни мерки за интегриране на ромите, както и констатациите, произтичащи от тази информация. 
This would help to reinforce the link between CSRs and the use of the ESIF. (b) The Commission should make full use in OP monitoring committee meetings of the information contained in the reports which Member States are required to provide from 2016 under the Council recommendation on ef‐ fective Roma integration measures, as well as of the findings arising from that information.
По този начин се следи установените в докладите области на слабости да бъдат отстранявани чрез финансови средства от ЕСИ фондовете и/или на държавите членки (например чрез преразпределяне на финансови средства към области, в които са установени недостатъци). 
This is to ensure that the areas of weakness identified in the reports are tackled by means of ESIF and/or Member State funds (e.g. by reallocating funds to areas where shortcomings have been identified).
Кpатко изложение 11 Препоръка 3 Държавите членки следва да използват критериите за „най-добри практики“ за интегриране на ромите (например 10-те ООП на Съвета) при поканите за представяне на предложения и при подбора на проекти. 
Executive summary 11 Recommendation 3 Member States should make use of the ‘best practice’ criteria for Roma integration (such as the Council’s 10 CBPs) when making calls for proposals and selecting projects.
Ако това е целесъобразно, следва да се организират покани за подбор на дългосрочни проекти в полза на маргинализираните ромски общности. 
Where appropriate, calls should be organised to select long‐term projects in favour of marginalised Roma communities.
На последно място, разпределянето на средствата от ЕСИ фондовете по възможност следва да бъде обвързано с устойчивостта на проектите, без продължаване на финансирането от ЕС след тяхното приключване. 
Finally, wherever possible, the allocation of ESIF funding should be made subject to the sustainability of projects, without continued EU funding, after their comp‐ letion.
Тези аспекти следва да се вземат под внимание и при изменянето на оперативните програми за периода 2014–2020 г. 
These aspects should also be considered when the 2014‐2020 operational programmes are modified.
Препоръка 4 Комисията следва да гарантира през следващия програмен период или при преразглеждане на оперативните програми, че целите за интегриране на ромите, включени в НСИР, са отразени в рамката на ЕСИ фондовете и на всички оперативни равнища, когато това е приложимо. 
Recommendation 4 The Commission should ensure, in the next programme period or when revising the operational programmes, that Roma integration objectives included in the NRISs are reflected in the ESIF framework at all operational levels, whenever applicable.
В този контекст тя следва да гарантира, че данните се събират по надежден начин, за да се даде възможност за мониторинг и оценка на напредъка по отделните проекти и на всички равнища на администрацията. 
In this context, it should ensure that data are collected reliably in order to allow progress to be monitored and evaluated between individual projects and at all levels of administration.
Препоръка 5 Държавите членки следва да допълнят общите показатели за крайните продукти от изпълнението и за резултатите, определени в законодателството за ЕСИ фондовете, с конкретни показатели за ромите, когато това е целесъобразно. 
Recommendation 5 Member States should complement the common output and results indicators set out in the ESIF legislation with Roma‐specific indicators, where appropriate.
Тези показатели следва да бъдат съгласувани с посочените в НСИР показатели и съответно следва да се използват при мониторинга на оперативните програми за периода 2014–2020 г. 
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs, and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes.
Те следва да се основават на показателите, разработени през 2016 г. от Агенцията за основните права. 
They could build on those developed by the Fundamental Rights Agency in 2016.
Препоръка 6 Държавите членки следва да обмислят как да действат заедно с оглед на подготовката за следващия програмен период, за да се опитат да гарантират правна сигурност при използването на ЕСФ за финансиране на мерки за социално приобщаване, които не са свързани със заетостта. 
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employ‐ ment.