natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въвеждането на иПП през 2007 г. постави в обхвата на един инструмент цялата предприсъединителна финансова помощ, вместо да я остави разпръсната между три различни инструмента (фАР, иСПА и САПАРд), какъвто беше случаят до тогава. 
Thus the introduction of IPA in 2007 brought together all pre-accession financial assistance under one instrument rather than it being dispersed across three different instruments (Phare, ISPA and Sapard) as was previously the case.
Това значително улесни планирането на помощта на ЕС. 
This has considerably facilitated the planning of EU assistance.
Преди иПП различни механизми обхващат координирането на различните инструменти, докато при иПП е въведена по-последователна система за координиране на планирането на финансираните от ЕС дейности за изграждане на капацитет. 
Prior to IPA separate mechanisms covered the coordination of the different instruments, but under IPA a more coherent system is in place for coordinating the planning of EU-funded capacity-building activities.
В рамките на Комисията на гд „Разширяване“ е възложена ръководна роля при координирането на помощта по иПП заедно с три други генерални дирекции: гд „Регионална политика“ за Компонент III (Регионално развитие), гд „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за Компонент IV (Развитие на човешките ресурси), и гд „земеделие и развитие на селските райони“ за Компонент V (Развитие на селските райони). четирите генерални дирекции координират своите дейности, свързани с планирането и прилагането на помощта, както и преговорите по главите, по неофициален начин, както и чрез официални консултации между службите. Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
Within the Commission, the Directorate-General for Enlargement (Enlargement DG) has been assigned the lead role in coordinating IPA assistance with three other directorates-general: the Directorate-General for Regional Policy (Regional Policy DG) for Component III (Regional development); the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion (Employment, Social Affairs and Inclusion DG) for Component IV (Human resources development); and the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (Agriculture and Rural Development DG) for Component V (Rural development).
Комисията също така засили връзката между планирането и прилагането на предприсъединителната помощ на ЕС и процеса на предприсъединителни преговори. 
The Commission has also strengthened the link between the planning and implementation of EU pre-accession assistance and the pre-accession negotiation process.
Това стана чрез въвеждане в този процес на референтни стойности, които трябва да бъдат достигнати преди приключване на главите. 
This has been done by introducing into this process benchmarks to be met before the closure of chapters.
Този нов подход е прилаган за главите, при които присъства предприсъединително финансиране, по-специално глава 11 (земеде-лие и развитие на селските райони) и глава 22 (Регионална политика и координация на структурните инструменти), и това е довело до по-силно концентриране върху напредъка на Хърватия при изграждането на нейния капацитет в тези области благодарение на предприсъединителната помощ от ЕС. 
This new approach has been applied to the chapters where there is EU pre-accession funding, notably Chapter 11 (Agriculture and rural development) and Chapter 22 (Regional policy and coordination of structural instruments), and has led to a greater focus on Croatia’s progress in building up its capacity in these areas with the help of EU pre-accession assistance.
Така например референтните стойности от глава 11 включват капацитета на Разплащателната агенция и това е също главната насока на помощта на ЕС (вж. също точка 37). 
Thus, for example, Chapter 11 benchmarks include the capacity of the paying agency and this has also been a key focus of EU assistance (see also paragraph 37).
Въпреки това, би могло този подход на референтни стойности да бъде по-широко прилаган в Хърватия отколкото това е станало в действителност. 
Nevertheless, this benchmark approach could have been more widely applied in Croatia than has actually been the case.
Например изграждането на достатъчен капацитет на хърватските органи, за да могат те да получат одобрение да управляват предприсъединителната помощ без предварителен контрол от делегацията на ЕС не е било използвано като референтна стойност по глава 22. 
For example, the establishment of sufficient capacity in Croatian authorities for them to be authorised to manage pre-accession assistance without ex ante control by the EU Delegation has not been used as a benchmark for Chapter 22.
Съществен недостатък на помощта на ЕС за подготовката на страните кандидатки за разширяванията от 2004 г. и 2007 г. беше, че финансираните от фАР програми за икономическо и социално сближаване са само годишни програми9. 
A significant shortcoming of the EU assistance to prepare candidate countries for the 2004 and 2007 enlargements was that the economic and social cohesion programmes financed by Phare were only annual programmes9.
Хърватия се е възползвала от въведения при иПП подход, който предвижда многогодишни оперативни програми, подобни на използваните по структурните фондове. 
Croatia has benefited from the approach introduced under IPA which provides for multiannual operational programmes akin to those used under the Structural Funds.
Това е подобрило възможностите за „учене чрез практика“, като е установило процедури на планиране подобни на използваните след присъединяване и е направило възможно по-добро планиране на специфични интервенции за изграждане на капацитет. 
This has both improved the possibilities for ‘learning by doing’ by establishing planning procedures closer to those applicable post accession and also enabled better planning of specific capacity-building interventions.
В рамките на иПП, гд „Регионална политика и гд „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ също съумяха повече да използват своя опит, за да помогнат на хърватските органи в процеса на многогодишно планиране, отколкото при предишните две присъединявания. 
Under IPA, the Regional Policy DG and the Employment, Social Affairs and Inclusion DG have also been able to provide their expertise to assist the Croatian authorities in this multiannual planning process more easily than was the case for the previous two accessions.
Специален доклад No 5/2004 на Сметната палата относно помощта от фАР, целяща да подготви страните кандидатки за управлението на Структурните фондове (ОВ C 15, 20.1.2005 г., стр. 
9 See European Court of Auditors Special Report No 5/2004 concerning Phare support to prepare candidate countries for managing the Structural Funds (OJ C 15, 20.1.2005, p.
14 Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
14 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
Ключова стъпка към по-добро следприсъединително управление на финансирането от страна на Хърватия е въвеждането от Комисията на по-строг подход за гарантиране, че Хърватия притежава капацитета за управление на своето предприсъединително финансиране, отколкото при предишните страни кандидатки10. централна част от този подход е системата на планиране, която е разработена за оценяване на нуждите на Хърватия за изграждане на капацитет и определянето на подпомагането, необходимо за посрещане на тези нужди, с цел да може да въведе децентрализирано управление, първо с помощта на предварителни проверки от делегацията, а впоследствие без тях (вж. точка 7). 
A key step towards better post-accession management of funding by Croatia has been the Commission’s introduction of a more rigorous approach to ensuring Croatia has the capacity for managing its pre-accession funding than was the case for previous candidate countries10. A central part of this approach is the planning system it has developed for assessing Croatia’s capacity-building needs and identifying the necessary assistance to meet these needs, in order to be able to introduce decentralised management, first with ex ante checks by the Delegation and subsequently without these ex ante checks (see paragraph 7).
Продължава обаче да съществува специалната необходимост помощта да се насочи към изграждане на капацитета на Хърватия за възлагане на обществени поръчки. финансовите одити на Палатата в рамките на нейната годишна декларация за достоверност относно бюджета на ЕС продължават да установяват, че възлагането на обществени поръчки е основен източник на нередности в държавите членки на ЕС в областта на сближаването11. 
However, there remains a particular need to focus assistance on helping to build up Croatia’s procurement capacity. The Court’s financial audits in the framework of its annual Statement of Assurance on the EU budget consistently find that procurement is a major source of irregularities in EU Member States in the area of cohesion11.
Както се вижда от таблица 2, делегацията на ЕС в Хърватия в рамките на нейните предварителни проверки по децентрализираното управление редовно е трябвало да отхвърля подадените документи, защото те не са били напълно в съответствие с процедурите на ЕС. 
As Table 2 shows, the EU Delegation in Croatia in the framework of its decentralised management ex ante checks has regularly had to reject the documents submitted because they are not fully compliant with EU procedures.
Въпреки че е налице явно намаление на процента на отхвърлени документи в периода 2007—2010 г., в своя годишен отчет за дейността за 2010 г. гд „Разширяване“ заявява, че този процент е останал значително висок при по-сложните договори, свързани предимно с обществени поръчки, което се дължи на лошото качество на техническите проверки12 (вж. също точка 23). 
While there has been a clear reduction in rejection rates from 2007 to 2010, the Enlargement DG in its 2010 Annual Activity Report stated that they have ‘remained relatively high’ for more complex contracts, mainly relating to public works, due to the ‘inadequate quality of the technical control expertise’12 (see also paragraph 23).
10 Преди предишните разширявания в страните кандидатки е използван методът на управление на децентрализирано управление с предварителни проверки, без Комисията първо да направи оценка на капацитета на страната за ефективно управление на финансирането посредством тази система. 
10 Prior to the previous enlargements, the management mode of decentralised management with ex ante checks was used in candidate countries without the Commission first making an assessment of the country’s capacity to effectively manage funding through this system.
11 Вж.напримерточки 4.18—4.20 от годишния доклад на Сметната палата за финансовата 2009 година (ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 
11 See,forexample,paragraphs 4.18–4.20 of the Court’s Annual Report concerning the financial year 2009 (OJ C 303, 9.11.2010, p.
Един от двата основни източника на грешки е „сериозни пропуски по отношение на спазването на правилата за обществените поръчки“. 
One of the two main sources of error was ‘serious failures to respect public procurement rules’.
12 годишен отчет за дейността за 2010 г. на гд „Разширяване“, стр. 
12 Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report, p.
15 ТАблицА 2 ПроценТ нА доклАди зА оценкА нА ТъргоВе и догоВори, ПодАдени оТ хърВАТскиТе оргАни, коиТо сА били оТхВърлени оТ делегАцияТА нА ес В хърВАТия (%) 2007 г. 2008 г. 2009 г. 
15 TABLE 2 RATE OF TENDER EVALUATION REPORTS AND CONTRACTS SUBMITTED BY CROATIAN AUTHORITIES WHICH WERE REJECTED BY EU DELEGATION IN CROATIA (%) 2007 2008 2009 2010 Evaluation reports Source: Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report.
60 22 35 20 14 34 67 20 Договори Първо заявление 60 20 21 20 Допълнителни заявления 34 37,5 33 10 Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
First submission Further submissions 60 22 35 20 14 34 67 20 Contracts First submission 60 20 21 20 Further submissions 34 37,5 33 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
С помощта на хърватските органи Комисията като цяло е гарантирала , че са определени ключовите нужди за изграждане на капацитет. 
The Commission has generally ensured, in consultation with the Croatian authorities, that the key capacity needs have been identified.
Налице е систематичен подход за оценяване и актуализиране на нуждите на Хърватия от финансиране от Комисията — отгоре надолу при партньорството за присъединяване и отдолу нагоре при предложенията за проекти от потенциалните бенефициенти — предимно хърватски министерства. 
There is a systematic approach to assessing and updating Croatia’s needs for Commission funding: top-down from the accession partnership and bottom-up with project proposals from the potential beneficiaries, mainly Croatian ministries.
Помощта на ЕС под формата на специфични проекти допълва усилията на хърватските органи да засилят капацитета на министерствата и да създадат органи специално за управление на бъдещото финансиране от ЕС. 
The EU assistance in the form of specific projects complemented the Croatian authorities’ own efforts to strengthen ministries’ capacity and set up bodies specifically to manage future EU funding.
По принцип специфичните цели на 16-те одитирани проекта са в съответствие с приоритетите за изграждане на капацитет, определени в партньорството за присъединяване. дори в случаите, когато проектите не включват пряко изграждане на капацитет чрез договори за техническа помощ и двустранен обмен, тези проекти имат важно измерение за „учене чрез практика“, което дава възможност да се придобие ценен практически опит за управление на финансирането от ЕС преди присъединяването. 
In general, the specific objectives of the 16 audited projects were very much in line with the capacity-building priorities set out in the accession partnership. Even where projects did not include direct capacity building through technical assistance and twinning contracts, projects had an important ‘learning by doing’ dimension which provided the opportunity to gain valuable practical experience of managing EU funding before the accession.
При почти всички случаи финансирането от Комисията е насочено към хърватските органи, които ще са отговорни за прилагането на помощта от ЕС след присъединяването. 
In nearly all cases the Commission funding was targeted at Croatian bodies which would be responsible for implementing EU assistance post accession.
Помощта обаче в голяма степен е насочена към централни органи, които ще отговарят за управлението на следприсъединителното финансиране и в много по-малка степен към регионалното ниво, въпреки че регионалните органи играят важна роля при прилагането на следприсъединителното финансиране. 
However, the assistance was largely directed to central bodies who would be responsible for managing post-accession funding and much less to the regional level, although regional bodies have an important role to play in the implementation of post-accession funding.
В резултат на това съществува риск органите на регионално ниво да не придобият до присъединяването достатъчно опит при прилагането на помощта от ЕС13. 
As a result there is a risk that bodies at regional level will not have had adequate experience in implementing EU assistance by the time of the accession13.
13 Преглед от 2009 г. на помощта по фАР за подготовка за структурните фондове в Хърватия, извършен от консултанти, финансирани от Комисията, установи, че изграждането на капацитет за местни и регионални органи не получава достатъчно голям приоритет. 
13 A 2009 review of Phare assistance to prepare for the Structural Funds in Croatia carried out by consultants financed by the Commission found that capacity building for local and regional bodies was not receiving sufficient priority.
Прегледът препоръчва да се вземе под внимание опитът на новите държави членки и процесът на изграждане на необходимия капацитет да се започне достатъчно рано, за да е възможно тези органи да участват ефективно . Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
The review recommended that the experience of new Member States be heeded and that ‘the process of developing the required capacity not be left until it was too late for such bodies to participate effectively’. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
В таблица 3 е представена степента, в която планираните разходи са били договорени и изразходвани. 
Table 3 shows the extent to which planned spending has been committed and spent.
Програмите фАР, иСПА и САПАРд са изпитали затруднения при прилагането на фондовете според първоначалния график. 
The Phare, ISPA and Sapard programmes all experienced difficulties in implementing funds according to the original timetables.
При иПП бавното прилагане остава проблем, особено за оперативните програми „Транспорт“ и „Околна среда“ (иПП III) и за програма IPARD (иПП V), с риск средствата да бъдат освободени поради закъсненията14. 
Under IPA slow implementation remains an issue, particularly for the transport and environment operational programmes (IPA III) and the IPARD programme (IPA V), with the risk that funds will have to be decommitted due to these delays14.
Прилагането на помощта на ЕС в Хърватия е претърпяла няколко закъснения при стартирането си след въвеждането на нови инструменти. 
The implementation of EU assistance in Croatia has suffered several start-up delays following the introduction of new instruments.
Хърватия става допустима за предприсъединителна помощ по инструментите фАР, иСПА и САПАРд от 1 януари 2005 г., но поради необходимостта да се определят секторни цели, отговарящи на стратегическите приоритети, е трябвало да изминат приблизително 12 месеца при програмите иСПА и САПАРд и 18 месеца при програмата фАР преди да бъдат финализирани финансовите споразумения. 
Croatia became eligible for pre-accession assistance under the Phare, ISPA and Sapard instruments from 1 January 2005. However, due to the need to determine sectoral objectives which corresponded to the strategic priorities, it then took approximately 12 months for the ISPA and Sapard programmes and 18 months for the Phare programme before the financing agreements could be finalised.
В случая на програмите за 2007 г. при различните компоненти на иПП не са били сключени финансови споразумения приблизително 16 месеца след влизането в сила на регламента за прилагане на иПП. 
In the case of the 2007 programmes under the different IPA components, financing agreements were not concluded until approximately 16 months after the entry into force of the IPA implementing regulation.
Това се дължи предимно на времето, необходимо за предоставяне на управленски правомощия, за да може да започне прилагането — ново условие от регламента за иПП (вж. т. 7). 
This was mainly due to the time required for the conferral of management powers before implementation could begin, a new condition required by the IPA regulation (see paragraph 7).
14 член 166, параграф 3 от финансовия регламент постановява, че по правилото „N+3“ Комисията следва автоматично да отмени всякакъв остатък от бюджетните задължения по програмата, който не е бил изплатен до 31 декември три години след датата на бюджетното задължение (Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 
14 Article 166(3) of the financial regulation states that under the ‘N+3’ rule the Commission shall automatically decommit any portion of the budgetary commitment for the programme that has not been paid out by 31 December of the third year following the year in which the budgetary commitment was made (Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.
17 Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
17 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
Няколко проекта, одитирани преди прилагането на иПП, все още не са били готови за изпълнение след подписване на финансовото споразумение. 
Several pre-IPA projects audited by the Court were not yet ready to be implemented after the financing agreement had been signed.
Това се обяснява от факта, че необходимите референтни критерии или техническите характеристики, необходими за да могат да се стартират тръжни процедури, не са били финализирани от хърватските органи. 
This was because the necessary terms of reference or technical specifications needed to enable the launch of tenders had not been finalised by the Croatian authorities.
Поради това средният период от подписването на финансовото споразумение до стартирането на търга при одитираните договори е 12 месеца. 
Thus the average time from the financing agreement to the tender launch was 12 months for the contracts audited.
При иПП се наблюдава подобрение, като съответният период е намален на осем месеца, но има още възможност за подобрение в тази област. 
There was some improvement under IPA, the corresponding time being reduced to 8 months, but there remains scope for better performance in this area.
42 27 % 20 % ИПП I 2009 г. 42 11 % 11 % ИПП II 2007—2009 г. 8 64 % 36 % ИПП III 2007—2009 г. (от които) 143 29 % 7% – ОП„Транспорт“ 54 20 % 4% – Оперативна програма (ОП) „Околна среда“ 54 25 % 2% – ОП „Регионална конкурентоспособност“ 35 48 % 20 % ИПП IV 2007—2009 г. — ОП „Развитие на човешките ресурси“ 38 71 % 9% ИПП V 2007—2009 г. 
18 TABLE 3 Programmes in Croatia Budget % of budget contracted % of budget paid1 CARDS 260 97 % 92 % Phare 147 86 % 78 % ISPA 59 96 % 63 % Sapard 25 62 % 48 % IPA I 2007 45 90 % 57 % IPA I 2008 42 27 % 20 % IPA I 2009 42 11 % 11 % IPA II 2007–09 8 64 % 36 % IPA III 2007–09 (of which) 143 29 % 7% – Operational programme (OP) transport 54 20 % 4% – OP environment 54 25 % 2% – OP regional competitiveness 35 48 % 20 % IPA IV 2007–09 — OP human resources development 38 71 % 9% IPA V 2007–09 (IPARD) — Measures 101 and 103 51 12 % 0% Total 860 68 % 55 % IMPLEMENTATION OF EU ASSISTANCE TO CROATIA (MILLION EURO, MARCH 2011) 1 Excluding advance payments of 30 % for Components III, IV, V. Source: EU delegation to Croatia.
След стартирането на тръжните процедури също често се наблюдават закъснения поради все още ограничения капацитет на хърватските органи за управление на процедурите на ЕС за възлагане на обществени поръчки (вж. точка 16). 
Once tenders were launched delays frequently also occurred due to the Croatian authorities’ still limited capacity for managing EU procurement procedures (see paragraph 16).
Това означава, че често се е налагало делегацията на ЕС да отхвърля тръжна и договорна документация и да я връща обратно на хърватските органи за необходимите подобрения (вж. таблица 2). 
This has meant that the EU Delegation has frequently had to reject tender and contract documentation and send it back to the Croatian authorities for the necessary improvements to be made (see Table 2).
Това е довело до закъснения, които не биха възникнали, ако документацията е била изготвена по определените стандарти. 
This led to delays which would not occur if the documentation were prepared to the set standards.
Палатата провери извадка от 18 договора и установи, че договорите са сключвани средно десет месеца по-късно от предвиденото в първоначалния график, което представлява значително закъснение, тъй като нормалната времева рамка на проектите е ограничена от три до четири години. 
The Court examined a sample of 18 contracts and found that contracts were concluded on average 10 months later than the original timetable, which is quite considerable when the normal project time-frame is limited to 3 to 4 years.