natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46 И в петте държави членки, посетени от Сметната палата, бенефициентите е трябвало да предоставят сертификат за енергийните характеристики след строителните дейности, в който да се посочва новият енергиен клас и потреблението на енергия на обновеното домакинство или сграда. 
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building.
Разликата в потреблението на енергия, посочено в сертификатите преди и след строителните дейности, служи за оценка на спестената благодарение на проекта енергия. 
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project.
47 В Италия (Пулия) управляващият орган е поставил изискване по проектите да се инсталират системи за мониторинг на количеството енергия, което действително се произвежда и консумира в сградите. 
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings.
В Литва размерът на подпомагането с безвъзмездна финансова помощ, което допълва съфинансираните от ЕС заеми, е бил увеличен за проектите, включващи инсталиране на индивидуални измервателни уреди в домакинствата (вж. точка 38). 
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38).
48 Въпреки техните ограничения, оценките въз основа на разликата в потреблението на енергия, посочено в сертификатите преди и след строителните дейности, осигуряват данни за спестената енергия за всеки проект, които се събират лесно. 
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project.
Тези данни могат да бъдат сравнени с разходите по проекта, за да се изчислят приблизителните разходи за единица спестена енергия. 
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved.
В своя Специален доклад No 21/2012 Сметната палата препоръча Комисията да наблюдава разходната ефективност на оперативните програми въз основа на разходите за единица спестена енергия26. 
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26.
Комисията обаче не се съгласи напълно с препоръката на Сметната палата и не я изпълни. 
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it.
Специален доклад 21/2012, препоръка 2. 
26 See special report 21/2012, recommendation 2.
Таблица 3 — Минимални изисквания за енергийна ефективност и максимални прагове за разходите за единица спестена енергия за петте оперативни програми, проверени от Сметната палата 32 Оперативна програма Минимален енергиен клас след строителните дейности Минимални икономии на енергия след строителните дейности Максимални разходи за единица спестена енергия? 
National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved?
България „Региони в растеж“ C 60 % за основното обновяване, без други минимални изисквания Липсват; има само тавани на разходите на квадратен метър Чехия „Интегрирана регионална програма“ Не 20 % за проектите, получаващи 30 % безвъзмездна финансова помощ Липсват; високият процент на частно съфинансиране (60—70 %) обаче намалява риска от разточителство в разходите C 30 % за проектите, получаващи 30 % безвъзмездна финансова помощ B 40 % за проектите, получаващи 40 % безвъзмездна финансова помощ Ирландия, „Югоизточна регионална програма“ Повишаване на енергийния клас с най-малко едно ниво Не се изисква Липсват Италия (Пулия) „Регионална програма“ C 10 % (или 30 %, за да се получи най-висока оценка) Липсват Източник: ЕСП въз основа на информация, получена от управляващите органи. 
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities.
50 В България, Чехия, Италия и Литва тези минимални изисквания за енергийна ефективност след строителните дейности са осигурили проекти с минимално равнище на амбиция27. 
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27.
Това е положително развитие в сравнение с констатациите от предходния одит на Сметната палата. 
This is a positive development compared to the findings of our previous audit.
51 Липсата на тавани за разходите за единица енергия обаче води до риск от финансиране на проекти, които генерират ниски икономии на енергия спрямо техните разходи. 
51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs.
Това означава, че финансовите икономии от сметките за електричество, генерирани от проектите, може да са недостатъчни за изплащане на първоначалните инвестиции в рамките на жизнения цикъл на използваните материали (обикновено 30 години28). 
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28).
27 В съответствие с документа на Европейската комисия (2014 г.) Технически насоки относно финансирането на енергийно обновяване на сгради със средства по политиката на сближаване, стр. 
28 27 In line with European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p.
55, в който се препоръчва управляващите органи да изискват проектите да водят до повишаване на енергийния клас с поне две или три нива, за да бъдат допустими, с цел да се избегнат лесни за осъществяване проекти. 
55, recommending managing authorities to require projects to increase energy rating by at least two or three levels to be eligible, to avoid picking “low-hanging fruit”.
28 Въз основа на разпоредбите на Директива 2010/31/ЕС и Европейски стандарт EN 15459:2007. 
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007.
Таблица 4 — Среден обичаен период на възвръщаемост на подпомаганите инвестиции за енергийна ефективност по петте оперативни програми, проверени от Сметната палата Източник: ЕСП въз основа на данни, предоставени от посетените управляващи органи, с приложена цена на електроенергията за битови потребители от 2018 г. (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics/bg). 
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 Средният срок на възвръщаемост за проектите за енергийна ефективност на проверените оперативни програми е между 9 и 24 години. 
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years.
Тези периоди са по-дълги от обикновения среден срок от 7 години за 5 152 -та проекта, регистрирани в Платформата за намаляване на риска във връзка с енергийната ефективност (De-risking Energy Efficiency Platform). 
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform.
Тази платформа съдържа данни, предоставени от публични и частни инвестиционни фондове и от финансови институции, национални и регионални органи, както и доставчици на решения за енергийна ефективност в целия ЕС29. 
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29.
Комисията създаде тази платформа с цел повишаване на инвестициите в енергийна ефективност в ЕС чрез обмен на данни и анализ на завършените проекти. 
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects.
54 В Италия (Пулия) липсата на таван на разходите за единица спестена енергия е довела до финансирането на няколко скъпи проекта, които ще спестят твърде малко енергия, за да бъдат възстановени големите първоначални инвестиционни разходи по тях в рамките на жизнения цикъл на използваните материали или на самите сгради. 
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves.
Както е показано на графиката по-долу, за 35 % от проектите в рамките на 30 години няма вероятност да бъдат възстановени първоначалните инвестиционни разходи по тях. 
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years.
Фигура 9 — Разбивка на проектите за енергийна ефективност по оперативната програма на Италия (Пулия) по периоди на възвръщаемост 35 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Период на възвръщаемост (в години) Източник: ЕСП въз основа на данни, предоставени от посетените управляващи органи, като е приложена цена на електроенергията за битови потребители от 2018 г. (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics/bg). 
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 В България и Ирландия поради липса на данни от мониторинга на икономиите на енергия, реализирани чрез проекти за жилищни сгради, е невъзможно да се направи оценка на разходната ефективност на инвестициите. 
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments.
56 В Ирландия Югоизточната регионална оперативна програма е имала за цел да подпомогне всеобхватни и амбициозни подобрения на енергийната ефективност, които да доведат най-малко до подобрение на една оценка за енергийна ефективност30. 
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30.
На практика по проектите не е била определена цел за икономии на енергия, не е било докладвано за спестената енергия и за над половината от подпомаганите домакинства не е бил подобрен енергийният клас (вж. точка 85). 
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85).
57 Тези констатации са подобни на отразените в Специален доклад No 21/2012 на Сметната палата, в който тя заключава, че проектите за енергийна ефективност в обществени сгради често са твърде скъпи в сравнение със спестената от тях енергия и имат прекалено дълги периоди на възвръщаемост на инвестициите (средно около 50 години)31. 
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31.
Въз основа на това Сметната палата препоръча при подбора на проекти Комисията да определя максимален допустим обичаен период на възвръщаемост и стандартни инвестиционни разходи за единица спестена енергия. 
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects.
58 В изготвените от Комисията Технически насоки относно финансирането на енергийно обновяване на сгради със средства по политиката на сближаване се посочва, че за допустимите за финансиране проекти може да бъде определен максимален и/или минимален период на възвръщаемост. Това обаче може да доведе до блокиращ ефект, като приоритетно се финансират най-лесно достъпните проекти32. 
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32.
На практика обаче нито един от посетените управляващи органи не е определил такива прагове. 
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds.
60 С изключение на Италия (Пулия) и на една процедура с малък обем (8 % от бюджета) в България, посетените от нас управляващи органи на практика са разпределили бюджета за проекти за енергийна ефективност на жилищни сгради, като са използвали открити процедури, т.е. на принципа „първият по време е първи по право“. 
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis.
Това е дало възможност на управляващите органи да получават непрекъснато заявления и като цяло сроковете на обработка да са кратки. 
This allowed managing authorities to have continuous applications and, generally, quick processing times.
61 Използването на такива открити процедури обаче не позволява да се направи оценка на относителните разходи и ползи от проектите. 
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects.
Тук се включват разходната ефективност на икономиите на енергия, а също и съпътстващите ползи, които инвестициите в енергийна ефективност следва да генерират (например подобряване на здравето, възстановяване на градската среда и намаляване на енергийната бедност, сметките за електричество, изменението на климата и замърсяването на въздуха). 
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution).
В резултат на това не е бил даден приоритет на проекти, осигуряващи по-големи икономии на енергия или други ползи при по-ниски разходи. 
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised.
62 Само в Италия (Пулия) е използвана състезателна процедура за оценка на относителната разходна ефективност на проектите за енергийна ефективност (вж. каре 4). 
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4).
63 Тези констатации са сходни с посочените в Специален доклад No 21/2012 на Сметната палата, където тя заключава33, че разходната ефективност не е била определящ фактор при разпределянето от страна на държавите членки на финансиране за мерки и проекти за енергийна ефективност. 
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects.
Въз основа на това Сметната палата препоръча да се използват критерии за подбор на проекти, основани на стандартни инвестиционни разходи за единица спестена енергия. 
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved.
39 Каре 4 Пример за оперативна програма, използваща състезателна процедура за оценка на относителната разходна ефективност на проектите за енергийна ефективност В Италия (Пулия) управляващият орган е използвал състезателна процедура и е приложил един критерий, свързан с разходната ефективност на икономиите на енергия, който е трябвало да позволи да се даде приоритет на проекти, свързани с по-големи икономии на енергия при по-ниски разходи. 
54. 33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost.
Това обаче не е възпрепятствало финансирането и на проекти, водещи до ниски икономии на енергия спрямо разходите по тях. 
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost.
Това се дължи на липсата на таван на разходите за единица спестена енергия (вж. точка 53) и ниското тегло на този критерий на практика (по този критерий са били дадени 3 % вместо 20 % от общите точки по процедурата). 
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion).
Причината за това е, че проектът с най-голяма разходна ефективност, използван като база за определяне на оценката на другите проекти, е бил твърде различен (тъй като е включвал само обикновени мерки като соларни панели, термопомпи, термостатични вентили). 
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves).
В резултат на това почти всички други проекти (95 %) са получили много сходни оценки (между 0 и 5 точки от общо 20), което е възпрепятствало действителното приоритизиране. 
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization.
За сравнение, в процедурите по финансираната от националния бюджет програма за възстановяване на сгради на централната държавна администрация в Италия този критерий е получил 60 % от точките, които могат да бъдат присъдени на даден проект. 
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project.
Слаба рамка на изпълнението 65 Информацията относно разходите за енергийна ефективност следва да разкрива постигнатото с бюджета на ЕС и да доказва, че средствата са били добре изразходвани (отчетност)35. 
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35.
Тази информация следва да показва, че държавите членки са избрали проекти, които са разходно ефективни. 
This information should show that Member States selected cost-effective projects.
66 За да се гарантира ориентираност на разходите към резултатите, в насоките на Комисията36 се посочва, че рамката на изпълнението следва да включва: а) конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове цели за всяка оперативна програма, като се посочва как съфинансираните от ЕС мерки допринасят за постигането на целите на ЕС за енергийна ефективност; б) показатели, позволяващи мониторинг на материалните крайни продукти и резултатите от проектите. 
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects.
Тъй като основната цел на одитираните разходи е да се пести енергия, тези показатели следва да дават информация преди всичко за количеството спестена енергия и евентуално за другите резултати, генерирани от проектите. 
As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects.
Системата за мониторинг следва да позволява обобщаване на тези данни, за да се докладва за икономиите на енергия по оперативните програми, а оттам и за приноса на бюджета на ЕС към целите на ЕС за енергийна ефективност; 34 Комисия (2014 г.), Технически насоки относно финансирането на енергийно обновяване на сгради със средства по политиката на сближаване, стр. 54. 
The monitoring system should allow aggregating such data to report on energy saved by operational programmes and, thus, on EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets; (c) ex ante conditionalities, to ensure that the necessary conditions for an effective and efficient spending are in place, and a performance reserve, for rewarding operational programmes that can show generating energy savings cost-effectively.
35 В съответствие с принципа на добро финансово управление, установен във Финансовия регламент ЕС/ЕВРАТОМ No 2018/1046 от 18 юли 2018 г., член 33. 
However, none of the operational programmes we examined 35 In line with the principle of sound financial management set in Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018, Article 33.
36 Комисия (2014 г.), Насоки за държавите членки относно рамката на изпълнението, прегледа и резерва за изпълнение; и Комисия (2014 г.) 
36 Commission (2014), “Guidance for Member States on performance framework, review and reserve” and Commission (2014), “Guidance on ex-ante conditionalities”.
В нито една от проверените от Сметната палата оперативни програми обаче не е определен очакваният размер икономии на енергия, който следва да се постигне с инвестициите, или очакваните разходи за единица спестена енергия. 
34 defined the expected amount of energy savings the investments should deliver or the expected cost per unit of energy saved.