natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Сметната палата споделя мнението, изразено в доклад, анализиращ законодателния процес за екологизирането25, че „липсата на ранен етап от процеса на ясно описание от страна на Комисията на екологичните ползи, които ще бъдат постигнати от екологизирането, е затруднила Комисията и другите участници при изясняването на степента, до която последващото разводняване на текста е било от значение за постигането на резултатите“. 
We share the view, expressed in a paper analysing the legislative process for greening25 that “the lack of a clear description from the Commission early in the process of the environmental benefits to be delivered by greening made it difficult for the Commission and others to clarify the extent to which successive dilutions of the text mattered for the delivery of outcomes”.
Последвалите промени, инициирани главно от двата съзаконодателя, не са били съпроводени с каквато и да е научна обосновка, доказваща тяхната екологична ефективност – основният им акцент е бил върху намаляването на усилията, изисквани от земеделските стопани. 
The subsequent changes, mostly initiated by the two co-legislators, were not accompanied by any scientific justification demonstrating their environmental effectiveness – their main focus was on reducing the effort required from farmers.
Отпуснатите бюджетни средства за екологизиране обаче не са променени, тъй като те са се основавали на политическо решение, а не на постигането на екологични и свързани с климата цели 22. 
However, the budget allocation for greening did not change, because it was based on a political decision and not on the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives 22.
Предоставянето на 30 % от общия бюджет за всички директни плащания по ОСП за екологизиране е било ключов елемент не само за последната реформа на ОСП, но също така и за многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. 
Earmarking 30 % of the total budget for all CAP direct payments to greening was a key element not just of the most recent CAP reform, but also of the 2014-2020 multiannual financial framework.
Именно в този последен, по-широк контекст Комисията за пръв път е предложила това разпределение през 2011 г.26 и впоследствие то е било одобрено от Европейския съвет през 2013 г.27 23. 
22 forward by the Commission in 201126 and subsequently endorsed by the European Council in 2013 27.
Тези бюджетни средства са останали на същото равнище — около 12 млрд. евро годишно — през целия законодателен процес, въпреки значителните промени в съдържанието на политиката по отношение на околната среда и климата от гледна точка на нейните изисквания (които с времето са станали не толкова строги) и степента на различните освобождавания (която се е увеличила). 
23. This budgetary allocation stayed at the same level – around 12 billion euro per year – throughout the whole legislative process, despite significant changes in the policy’s environmental and climate content, in terms of its requirements (which became less demanding with time) and the extent of various exemptions (which increased).
Това показва, че решението за отпускане на 30 % от директните плащания по ОСП за екологизиране не отразява степента на амбициозност на новия инструмент по отношение на околната среда и климата. 
This demonstrates that the decision to allocate 30 % of CAP direct payments to greening does not reflect the new instrument’s degree of ambition in relation to the environment and climate.
По същество екологизирането остава мярка за подпомагане на доходите. 
Greening remains, essentially, an income support measure.
По-специално Сметната палата установи, че размерът на плащанията за екологизиране (средно около 80 евро на хектар) не се е основавал на разходите на земеделските стопани за осъществяване на екологизирането28. а) Тези разходи са изчислени средно на около 30 евро на хектар в оценката на въздействието от 2011 г. въз основа на първоначално предвидените по-строги изисквания за екологизиране (вж. точка 17); 26 27 28 26 COM(2011) 500 окончателен от 29.6.2011 г., „Бюджет за стратегията „Европа 2020“. 
In particular, we found that the green payment rate (on average, around 80 euro per ha), was not based on the cost to farmers of implementing greening28. (a) This cost was estimated to average around 30 euro per hectare in the 2011 Impact Assessment, based on the more demanding requirements of greening as initially envisaged (see paragraph 17); (b) According to a JRC study29 modelling the economic impact of the current greening requirements, 71 % of all farmers are not affected by greening at all and incur no compliance costs related to its implementation.
Заключения на Европейския съвет от 7—8 февруари 2013 г. относно многогодишната финансова рамка (EUCO 37/13). 
Conclusions of the European Council of 7/8 February 2013 on the Multiannual Financial Framework (EUCO 37/13).
Като цяло директните плащания за земеделските стопани, включително за екологизиране, не подлежат на логиката за компенсиране на направените разходи и пропуснатите приходи, която се прилага за плащанията за развитие на селските райони. 
Generally, direct payments to farmers, including greening, are not subject to the logic of compensating costs incurred and income foregone, which applies to rural development payments.
От 29 % засегнати земеделски стопани, повече от две трети правят разходи за привеждане в съответствие, възлизащи на по-малко от 25 евро на хектар. За повече от 40 % тези разходи възлизат на по-малко от 10 евро на хектар. Разходите на около 2 % от земеделските стопани обаче надвишават 100 евро на хектар (тези случаи често се отнасят до земеделски стопанства с малка площ, специализирани в капиталоемки и трудоемки дейности като производство на зеленчуци). в) Очакваното въздействие на екологизирането върху доходите на земеделските стопани (изчислено като разликата между приходите, които включват продажбите на продукция и субсидиите, и променливите производствени разходи, включително разходите за торове, пестициди, семена и фуражи) е много ограничено. 
exceeding 100 euro per hectare (these cases often concern farms with small areas, specialising in capital and labour-intensive activities such as vegetable production). (c) The estimated impact of greening on farmers’ income (calculated as the difference between revenues – comprising produce sales and subsidies – and variable production costs, including the cost of fertilisers, pesticides, seeds and feed) is very limited.
В неотдавнашно проучване30 СИЦ изчисли, че въвеждането на екологизиране всъщност е увеличило доходите на земеделските стопани с около 1 % (главно заради слабото увеличаване на цените, произтичащо от ограниченото намаляване на производството). 
In a recent study30, the JRC estimated that the introduction of greening actually increased farmers’ income by around 1 % (mainly due to the small increase in prices resulting from the limited decrease in production).
28 доклад, посочен в подточка 24, буква б), въздействието на екологизирането върху земеделските стопани се изчислява на -1 %31. 
Preliminary results of the draft report mentioned in sub-paragraph 24(b), estimate the impact of greening on farmers’ income at -1 %31.
Бюджетът за екологизиране не се основава на оценка на икономическата стойност на очакваните ползи за околната среда и климата. 
The budget for greening is not based on an estimate of the economic value of the expected environmental and climate benefits.
Фактите по-долу предоставят известен контекст: а) Базирането на създаването на политики върху оценка на очакваните обществени блага е добра практика. 
The facts below offer some context: (a) Basing policy design on a valuation of the expected public goods is good practice.
Най-същественият опит за разработване на методологии за оценка на екосистемите и биологичното разнообразие е извършен в проекта ИЕБ32; б) ЕС е определил преди това стойността на някои екологични проблема — например в оценката на въздействието33 за тематичната стратегия на ЕС за опазване на почвите от 2006 г. цената на намаляването на органичните вещества в почвите е оценена между 3,4 и 5,6 млрд. евро годишно (включително преките и непреките разходи); в) Въз основа на своя метаанализ на научната литература СИЦ е изчислил стойността на земеделския ландшафт на ЕС на възлизаща между 134 евро и 201 евро на хектар, а общата стойност на земеделския ландшафт на ЕС на 24,5—36,6 млрд. евро годишно34; 31 32 33 34 Разликата между двете проучвания в ефекта на екологизирането в рамките на ОСП върху доходите се дължи на разлики в приложените модели. 
The most significant attempt at developing methodologies for valuing ecosystems and biodiversity has been made in the TEEB32 project; (b) The EU has previously put a value on certain environmental issues: for example, in the Impact Assessment33 for the 2006 EU Thematic Strategy for Soil Protection, the cost of decline in organic matter in soil was estimated at between 3.4-and 5.6 billion euro per year (including both on-site and off-site costs); 30 31 32 33 SEC(2006) 620.
В първото проучване е използван пазарен модел (CAPRI), в който се взема под внимание обратната информация за цената на екологизирането, а във второто проучване е използван селскостопански модел (IFM-ОСП), в който не се взема под внимание влиянието на политиката върху цените. 
The first study uses a market model (CAPRI), which takes into account price feedback of greening, while the second study uses a farm model (IFM-CAP), which does not take into account the price effects of policy.
ИЕБ – Икономика на екосистемите и биологичното разнообразие за създателите на политики на местно и регионално равнище — проект под егидата на Програмата на Обединените нации за околната среда, подпомаган от Европейската комисия, както и от няколко европейски правителства. 
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers – project hosted by the United Nations Environment Programme and supported by the European Commission, as well as several European governments.
Задачата е малко по-лесна, когато екологичните ползи могат да се съпоставят пряко с реалните разходи или приходи (например стойността на намаленото замърсяване на водите с нитрати може да се изчисли въз основа на разходите за пречистване на замърсените води). 
The task is somewhat easier where environmental benefits can be matched directly with real costs or revenues (e.g. the value of reduced nitrate pollution in water can be estimated based on the cost of treating polluted water).
По-трудно е, когато такова пряко съпоставяне не е възможно, какъвто е случаят с увеличеното и опазеното биологично разнообразие; д) В случая на екологизирането обаче, не е била възможна каквато и да е икономическа оценка на екологичните ползи, тъй като, както бе посочено в точка 16, самите очаквани екологични ползи не са били изразени посредством количествени цели. 
It is more difficult where no such direct matching is possible, as in the case of increased or preserved biodiversity; (e) However, in the case of greening any economic valuation of the environmental benefits was impossible because, as mentioned in paragraph 16, the expected environmental benefits themselves had not been expressed in terms of quantified targets.
Малко вероятно е екологизирането, както е прилагано понастоящем, да доведе до значителни ползи за околната среда и климата Екологизирането е довело до много ограничени промени в земеделските практики... 
Greening as currently implemented is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate Greening has led to very limited change in farming practices ...
След първата година от прилагането на екологизирането Комисията е докладвала35 за първоначалните резултати на политиката по отношение на обхванатите земеделски земи и стопанства. 
Following greening’s first year of implementation, the Commission reported35 on the policy’s initial outputs in terms of the farmland and holdings covered.
Във фигура 4 е показано, че през 2015 г. 24 % от земеделските стопанства в ЕС са били в обхвата на най-малко едно задължение за екологизиране. 
Figure 4 shows that, in 2015, 24 % of EU agricultural holdings were affected by at least one greening obligation.
Тези стопанства обаче представляват не повече от 73 % от земеделската земя в ЕС36. 
However, these holdings represent as much as 73 % of the EU farmland36 .
През 2016 г. делът на земеделската земя в ЕС, принадлежаща към стопанства, които подлежат поне на едно задължение за екологизиране, се е увеличил на 77 %. 
In 2016 the share of farmland belonging to holdings under at least one greening obligation rose to 77 %.
Комисията счита тази стойност за ключов показател за резултатите в областта на екологизирането. 
The Commission considers this figure as a key result indicator for greening.
35 36 29 COM(2016) 218 окончателен, актуализиран с SWD(2016) 121 окончателен. 
SWD(2016) 218 final, as updated by SWD(2017) 121 final.
Разликата между дела на земеделските стопанства и дела на земеделската земя произтича от факта, че по-голямата част от освобождаванията от спазване на изисквания засягат по-малките земеделски стопанства, които въпреки големия си брой представляват сумарно ограничена площ. 
This difference between the share of holdings and share of farmland results from the fact that most of the exemptions concern smaller holdings, which, although numerous, collectively represent a limited area.
Освен това много от най-малките стопанства са изцяло извън системата на ОСП – те не подават заявления за каквато и да е форма на пряка помощ. 
Additionally, many of the smallest holdings are entirely outside the CAP system – they do not claim any form of direct aid.
Фигура 4 — Изискванията за екологизиране се прилагат за малка част от земеделските стопанства в ЕС, но тези стопанства обхващат по-голямата част от земеделските земи на ЕС 30 земеделска земя 100 % стопанства 100 % 100% 86 % 73 % 67% 24% земеделска земя в ЕС 150 млн. ха 0% Общо за ЕС в рамките на ОСП със задължение(я)за екологизиране Източник: ЕСП въз основа на данни на Европейската комисия (с изключение на Франция, за която не са предоставени данни). 
Figure 4 – Greening requirements apply to a minority of EU agricultural holdings, but these holdings cover most of EU farmland farmland holdings 100 % 25 100 % 100 % 86% 73% 67% 24% EU farmland 150 Mha EU farmland under CAP 129 Mha EU farmland on holdings with at least one greening obligation 110 Mha 0% total EU under CAP with greening obligation(s) Source: ECA based on European Commission’s data (without France – data not submitted).
В глава 7 от своя Годишен доклад за 2016 г.37 Сметната палата представи резултатите от своя анализ на ефекта от екологизирането върху използването на земята (по отношение на диверсификацията на културите и ЕНП) след първата му година. 
In Chapter 7 of our 2016 Annual Report37 we presented the results of our analysis of the effects of greening on land use (in terms of crop diversification and EFAs), following its first year.
Този анализ беше основан на сравнение на земеделските практики през 2014 г. и 2015 г. (т.е. последната година преди въвеждането на екологизирането и първата година от неговото прилагане)38. 
We based this analysis on a comparison of farming practices in 2014 and 2015 (i.e. the last year before greening was introduced and the first year of its implementation)38.
37 38 Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2016 година (OВ C 322, 28.9.2017 г.). 
37 38 Annual report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2016 (OJ C 322, 28.9.2017).
Тези резултати се основават на извадка от 145 стопанства, посетени в контекста на годишната декларация за достоверност на Сметната палата. 
These results are based on a sample of 145 holdings visited in the context of our annual statement of assurance.
Оценката се основаваше на получената информация от заявленията за подпомагане, данни за стопанствата и интервюта със земеделските стопани. земеделски стопанства в ЕС 10,2 млн. земеделска земя в ЕС по ОСП 129 млн. ха стопанства по ОСП 6,8 млн. 
The assessment was based on the information obtained from aid applications, farm records and interviews with the farmers.
Земеделска земя в ЕС в стопанствата с поне едно задължение за екологизиране 110 млн. ха стопанства с поне едно задължение за екологизиране 2,4 млн. 
EU agricultural holdings 10.2 million holdings under CAP 6.8 million holdings with at least one greening obligation 2.4 million
Резултатите от този анализ са представени във фигура 5. 
Figure 5 presents the results of this analysis.
В случая на диверсификацията на културите и ЕНП Сметната палата установи, че за повечето стопанства в нейната извадка (и за по-голямата част от земеделските земи39) въвеждането на екологизиране не е изисквало промяна в земеделските практики. 
In the case of both crop diversification and EFAs, we found that for most holdings in our sample (and for most farmland39), the introduction of greening did not require any change in farming practices.
Причината за това е била, че съответните стопанства или вече са изпълнили изискванията за екологизиране през 2014 г., или са били освободени от тях. 
This was either because the holdings concerned already met the greening requirements in 2014 or because they were exempt.
31 39 Резултатите на Сметната палата, изразени като дял на стопанствата в извадката, не са показател за дяловете на стопанствата в общата популация на бенефициентите по линия на екологизирането. 
39 Annual Report figure Our results, expressed as shares of holdings in the sample, are not an indicator of the shares of holdings in the overall population of greening beneficiaries.
Причината за това е, че извадката беше съставена чрез използване на извадка по парична единица — методология, предназначена да даде резултати, които са статистически представителни по отношение на дяловете на разходите, а не на дяловете на бенефициентите. 
This is because we drew our sample using monetary unit sampling, a methodology designed to produce results which are statistically representative in terms of shares of expenditure, not shares of beneficiaries.
Резултатите на Сметната палата обаче могат да послужат като приемливо отражение на ситуацията по отношение на дяловете на земята, тъй като по принцип директните плащания са пропорционални на площта на стопанството. 
However, our results can serve as a reasonable approximation of the situation in terms of shares of land, because direct payments are generally proportional to the area of the holding.
Факторите, които нарушават точността на тази приблизителна оценка, включват разликите в размера на помощта на хектар и различния дял на обработваемата земя в стопанствата. 
Factors distorting the precision of this approximation include variations in aid rate per hectare and varying share of arable land on farms. Annual Report figure shareof arableland in all EU farmland
Както е посочено в нейния Годишен доклад40, Сметната палата „установи някои положителни промени в земеделските практики вследствие на въвеждането на схемата, особено във връзка с екологично насочените площи“. 
As noted in our Annual Report40, we identified “some positive changes in farming practices following the introduction of the scheme, especially in terms of EFAs”.
За стопанствата, в които въвеждането на екологизирането действително е довело до положителна промяна в земеделските практики, Сметната палата изчисли дела на обработваемата земя, върху която са настъпили тези промени. 
For those holdings where the introduction of greening did result in a positive change in farming practice, we estimated the share of arable land on which such changes occurred.
15 %41 за диверсификацията на културите и около 4 %42 за ЕНП. 
We found this share was around 15 %41 for crop diversification and around 4 %42 for EFAs.
Като се вземат предвид стопанствата, в които не са били необходими никакви промени на земеделските практики, както и фактът, че обработваемата земя съставлява около 60 %43 от цялата земеделска земя в ЕС, това означава, че след въвеждането на екологизирането около 1 % от земеделската земя в ЕС се е нуждаела от по-голяма диверсификация на културите, а за около 1 % са били необходими нови ЕНП. 
Taking into account the holdings on which no change of farming practices was required at all, as well as the fact that arable land makes up around 60 %43 of all farmland in the EU, this means that around 1 % of EU farmland required more crop diversification, and around 1 % required new EFAs following the introduction of greening.
Изчисленията на Сметната палата много се доближават до тези на СИЦ. 
Our estimates are very close to those produced by the JRC.
Въз основа на усъвършенствано агроикономическо моделиране, изследователите в Комисията изчисляват44, че общо 4,5 % от земеделската земя се е нуждаела от преразпределение (т.е. промяна на земеделските практики) поради новите изисквания за екологизиране, 41 42 43 44 За диверсификацията на културите максималният дял на обработваемата земя, в която може да се е наложила промяна на земеделските практики, е бил ограничен до 25 % (където един земеделски стопанин, отглеждащ една култура, я е диверсифицирал през 2015 г. в съответствие с тавана за екологизиране от 75 % за основната култура). 
Based on advanced agri-economic modelling, the Commission’s researchers estimate44 that in total 4.5 % of EU farmland required reallocation (i.e. change of farming practice) due to new greening 40 41 42 43 44 For crop diversification, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 25 % (where a farmer growing a single crop diversified in 2015 to comply with the 75 % greening ceiling on the main crop).
Резултатът на Сметната палата е под 25 %, тъй като много от стопанствата, които е трябвало да въведат по-голяма диверсификация на културите в резултат на екологизирането, още през 2014 г. са отглеждали повече от една култура. 
Our result is below 25 % because many of the holdings which had to introduce more crop diversification in the wake of greening grew more than one crop already in 2014.
За ЕНП максималният дял на обработваемата земя, в която може да се е наложила промяна на земеделските практики, е бил ограничен до 5 % (където един земеделски стопанин без нито една ЕНП през 2014 г. е въвел нови ЕНП в стопанството, за да изпълни изискването за екологизиране от 5 % през 2015 г.). 
For EFAs, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 5 % (where a farmer without any EFAs in 2014 introduced new EFAs on the farm in order to meet the 5 % greening requirement in 2015).
Резултатът на Сметната палата е под 5 %, тъй като много от стопанствата, които е трябвало да въведат повече ЕНП в резултат на екологизирането, още през 2014 г. са имали площи, отговарящи на изискванията за ЕНП. 
Our result is below 5 % because many of the holdings which had to introduce more EFAs in the wake of greening did have some areas qualifying as EFAs already in 2014.
В представения анализ в годишния доклад за 2016 г. Сметната палата пропусна тази последна стъпка (т.е. превръщането на дяловете на обработваемата земя в дялове от цялата земеделска земя). 
In our analysis presented in the annual report 2016 we omitted this last step (i.e. translating shares of arable land into shares of all farmland).
В точка 7.56 Сметната палата заключи, че „са констатирани положителни промени в около 3,5 % от обработваемата земя“. 
In paragraph 7.56 we concluded that “positive changes amounted to 3.5 % of arable land”.
Това е в съответствие с междинните резултати, представени на фигура 5 (2 % от обработваемата земя за диверсификация на културите + 1,5 % от обработваемата земя за ЕНП = 3,5 %). 
This reconciles to the intermediary results presented in Figure 5 (2 % of arable land for crop diversification + 1.5 % of arable land for EFAs = 3.5 %).