natgillin/translations-raw huggingface dataset:
38. Избраните за финансиране проекти не включваха рационални цели в областта на рентабилността, т.е. разход за единица спестена енергия. Техните цели са били спестяване на енергия и подобряване на удобството, но не са били избрани за финансиране въз основа на потенциала им да генерират финансови ползи чрез икономии на енергия, като по този начин да компенсират направените разходи (вж. приложение II за периодите на възвръщаемост на одитираните проекти). 
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects).
39. Никоя от одитираните държави не е одобрила oптимални от гледна точка на разходите изисквания за минимални енергийни характеристики на сградите и компонентите на сградите, нито систематично е събирала данни от профилите на енергийно потребление на съществуващите сгради. Макар че с националните строителни стандарти се поставят граници за топлинните стойности на сградите и строителните материали, бенефициентите са използвали гъвкави подходи, технологии и материали, за да постигнат различни класове на енергийни характеристики. 
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes.
25 Работен документ на Комисията No 2 Новият програмен период 2007— 2013 г., Примерни указания за методите на оценяване: показатели за мониторинг и оценяване, август 2006 г. 
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006.
26 Работен документ на Комисията относно показатели и количествени цели за въздействие, Към нова система за мониторинг и оценяване в политиката на сближаване на ЕС, юни 2011 г., не е публикуван. 
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published.
20 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
20 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
40. Управляващите органи не са предоставили насоки относно изпълнението на мерки за енергийна ефективност, като например спецификации за строителните дейности, използвани технологии и разходи или оптимални от гледна точка на разходите съотношения, които трябва да се постигнат. енеРгийните одити неВинаги са задължителни или не са с добРо качестВо 41. 
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved.
43. В Италия проектите не са предшествани от енергиен одит. От бенефициента по проекта не се изисква да извършва мониторинг на енергопотреблението преди проекта и след неговото завършване. 
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion.
44. В Литва енергийните одити не бяха достатъчно изчерпателни от гледна точка на данните от измерванията на сградите преди ремонтирането им. 
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29.
Освен това не се изискваше базова оценка на енергийните характеристики преди изпълнението на проекта. 
Moreover, no baseline assessment of energy performance before project implementation was required.
Енергийни одити са извършени само за два от осем одитирани проекти преди тяхното начало, а останалите шест са били енергийно одитирани след началото на ремонтните дейности. 
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works.
27 SEC(2009) 889 окончателен, стр. 
27 sEc(2009) 889 final, p.
36 и 59. 
36 and 59.
28 Това не се изисква съгласно методологията за извършване на енергийни одити и одити на енергийни ресурси и употреба на студена вода в обществените сгради, одобрени със Заповед на министъра на икономиката No 4—184 от 29 април 2008 г. 
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008.
29 Мониторинг на програмата за ремонтиране на многофамилни жилищни сгради. Обществена институция Kompetencijų centras, възложено от HUDA, 2009 г. 
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009.
21 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
21 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
22 пРоектите са доВели до матеРиални Резултати, но на Висока Цена В сРаВнение с потенЦиално спестената енеРгия 45. Крайните материални резултати от всички одитирани проекти (напр. подменени прозорци и врати, изолирани стени и покрив) бяха в рамките на одобрения стандарт и в планираното количество. Всички одитирани проекти доведоха до ползи, като поддръжка на сградите и повишено удобство (напр. намаление на шума, на просмукването на вода/вятър) или по-добро спазване на действащите правни изисквания в областта на безопасността (напр. изходни врати). 
22 projEcts producEd physIcal outputs, but at a hIGh cost In rElatIon to thE EnErGy potEntIally saVEd 45. all audited projects produced their physical outputs (e.g. windows and doors replaced, walls and roof insulated) to an appropriate standard and in the planned quantity. all the audited projects produced benefits such as building maintenance and increased comfort (e.g. reduction of noise, water/wind infiltrations) or better observance of current legal requirements in terms of safety (e.g. exit doors).
Въпреки това по време на одита системата за мониторинг все още не функционираше. 47. 
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational.
Според предварителните доклади на енергийните одитори всички освен един от одитираните проекти в Чешката република са постигнали целта за намаляване на енергопотреблението30, като реалните икономии на енергия дори са надвишавали планираните. 
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned.
Въпреки това всички одитирани проекти представляваха скъпи инвестиции с периоди на възвръщаемост, които надвишаваха жизнения цикъл на отделните компоненти или сградите. Периодът на възвръщаемост на одитираните проекти варира от 27 до 148 години, средно 52 години. 
However, all audited projects were costly investments with payback periods exceeding the lifetime of the individual components or buildings. the payback period for the audited projects varied from 27 to 148 years, with an average of 52 years.
Преди и след проектите не са извършени енергийни одити, нито са събрани данни за енерго-потреблението. Планирано е спестяването на 1 гигаджаул да струва средно 252 евро в шестте одитирани проекта. За пет от шест проекта бенефициентите предоставиха на одиторите данни за енергопотребление, от които беше видно, че проектите могат да допринесат за среден период на възвръщаемост приблизително 50 години. 
48. in Basilicata (italy), it was not possible to assess the benefits of the audited projects in a reliable way. no energy audits had been carried out and no energy consumption data were collected before and after the projects. saving 1 GJ was planned to cost 252 euro on average in the six audited projects. for five out of six projects, the beneficiaries provided the auditors with some energy consumption data which indicated that the projects might result in an average payback period of approximately 50 years.
30 Проект Kladno. 
30 project Kladno.
В МОП „Енергетика“ (Италия) само един проект е финализиран до края на 2011 г31. В заявлението за проекта е предвидено, че ползите ще възлязат на един милион евро на година, което е щяло да доведе до период на възвръщаемост от десет години. Предвижда се, че след завършването му проектът ще генерира икономии на енергия, възлизащи само на около 500 000 евро на година (бенефициентът е допуснал изчислителна грешка в заявлението за проекта), поради което периодът на възвръщаемост възлиза на 19 години. 
49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years.
50. В Литва (ОП „Насърчаване на сближаването“) реалните разходи за инвестиции в одитираните проекти са между 56 и 480 евро на квадратен метър отоплявана площ. т.е. няколко пъти по-големи от прогнозните 31,85 евро на квадратен метър в Националния план за действие в областта на енергийната ефективност за 2006—2010 г. 
50. in Lithuania (promotion of cohesion op), actual investment costs in the audited projects were between 56 and 488 euro per m2 of heated area, i.e. several times higher than the 31,85 euro per m2 forecast in the national Energy Efficiency action plan for 2006–10. five of the eight audited projects claimed to have achieved their planned energy savings, but these were not reliably measured32. in three cases the results had not been measured yet33. for the audited projects, the planned simple payback period varied from 8 to 156 years, with an average of 58 years (see Annex II for the results of all audited projects).
31 Проект за болница Cardarelli, Неапол. 
31 project cardarelli Hospital, naples.
32 Проектите Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus и клиниките на университета във Вилнюс. 
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics.
33 Проекти Klaipeda, отделението по онкология в Kaunas и Mykolas Marcinkevicius във Вилнюс. 
33 projects Klaipeda, Kaunas oncology and Vilnius Mykolas Marcinkevicius.
23 Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
52. Одитираните проекти за енергийна ефективност в обществените сгради не са рентабилни. a) въпреки че всички одитирани проекти са довели до планираните материални резултати, като например подменени прозорци и врати или изолирани стени и покриви, разходите по отношение на потенциалните икономии на енергия, са високи. 
52. the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective. (a) although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need for refurbishment of public buildings.
По-важно съображение от енергийната ефективност е била нуждата от ремонт на обществените сгради. Макар че одитираните проекти са били насочени към икономия на енергия и подобряване на удобството, те не са генерирали добро съотношение между икономиите на енергия и съответните разходи за инвестиции. Средният предвиден период на възвръщаемост на инвестициите възлиза на около 50 години, което е прекалено много, имайки предвид жизнения цикъл на обновените компоненти и дори самите сгради (вж. точки 18—22, 23—28, 36—40 и 45—50); енергийните одити или не са били задължителни (Италия, Литва), или, когато са били задължителни (Чешка република), препоръчваните в енергийните одити възможности за инвестиране са били прекалено скъпи. 
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28, 36 to 40, 45 to 50); (b) energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured (see paragraphs 41 to 44).
25 пРепоРъки комисията следва да предприеме необходимите инициативи, в т.ч. допълнителни предложения относно регламентите за следващия програмен период, с цел да обвърже финансирането на мерки за енергийна ефективност по политиката на сближаване в следващия програмен период със: 1) изготвяне на правилна оценка на нуждите на равнището на програмите. тази оценка на нуждите следва да включва оценка на енергопотреблението от крайните потребители във всички сектори, да определя потенциала на икономиката за икономии на енергия и да определя цели и адекватни методи за оценяване на успеха на енергийния план. 
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level.
С нея следва да се определят рентабилни решения за всеки сектор. 
It should identify cost-effective solutions in each sector.
2) Редовен мониторинг и използване на сравними показатели за изпълнение. всяка оперативна програма, свързана с проекти за енергийна ефективност, следва редовно да бъде наблюдавана по отношение на развитието на разходите за единица спестена енергия и периода на възвръщаемост, планиран и постигнат от оперативната програма. Също така, качеството на данните следва да бъде приемливо от гледна точка на полезността, сравнимостта и надеждността. данните относно икономиите на енергия, генерирани от мерки, подпомогнати със средства по политиката на сближаване, следва да бъдат събирани от националните органи и консолидирани от комисията. 
(2) Regular monitoring and the use of comparable performance indicators. Each operational programme dealing with energy efficiency projects should be regularly monitored in terms of the development of the cost per unit of energy saved and the payback period planned and achieved by the operational programme. also, data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability. data on energy savings generated by the Cohesion Policy funds supported measures should be collected by the national authorities and aggregated by the Commission. the contribution of the Cohesion Policy funds to the target of saving 20 % of Eu primary energy consumption by 2020 should be identified.
3) използване на прозрачни критерии за подбор на проекти и стандартни инвестиционни разходи за единица спестена енергия (посредством единна мерна единица и методология). комисията следва да определи максимален допустим обичаен период на възвръщаемост въз основа на обичайните периоди на амортизация на инвестициите в енергийна ефективност. в подкрепа на това могат да се въведат оптимални по отношение на разходите нива за типове сгради в държавите членки, които съответстват на директива 2010/31/еС относно енергийните характеристики на сградите. енергийните одити следва да се използват като основно изискване за подбор на проекти в областта на енергийната ефективност в случаите, когато на национално равнище не са определени оптимални по отношение на разходите нива за сградите. 
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Harald NOACK — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 14 ноември 2012 г. 
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012.
За Сметната палата Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Председател Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
1 Разпределени средства от 2004 г. 
1 allocations from 2004.
2 Разпределени средства от 2007 г. 
2 allocations from 2007.
Източник: База данни на генерална дирекция„Регионална политика“ SF 2000-2006, SFC2007, Годишен доклад за изпълнението на избраните проекти за 2011 г. Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 
Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 28 Проект Цел Статус на икономиите на енергия след една година Планиран период на възвръщаемост (в години) Реален/ прогнозен период на възвръщаемост (в години) Gargždai Ремонт на дом за възрастни хора в Viliaus Gaigalaitis Не е надеждно измерен 49 36 Klaipėda Ремонт на училището по туризъм в Klaipėda Няма данни 156 Няма данни Garliava Повишаване на ефективността на енергопотреблението в окръжна болница Kaunas в Garliava Не е надеждно измерен 57 31 Kaunas Ремонт на Центъра по онкология в Медицинския университет в Kaunas Няма данни 8 Няма данни Вилнюс Частичен ремонт на болница Mykolas Marcinkevičius и на инженерните системи с цел подобряване на енергийните им характеристики Не е надеждно измерен 63 21 Alytus Повишаване на енергийната ефективност на Центъра за професионално обучение в Alytus Не е надеждно измерен 26 23 Вилнюс Изолиране на покрива и ремонт на отоплителната и вентилационната система на Университетска болница Santariškių във Вилнюс, клинично оперативно отделение Няма данни 66 Няма данни Среден 51 Източник: Енергийни одити и реални резултати от проекти, изчисления от одитори, базирани на данни от енергийните одити, период на оценяване между 25 и 50 години. 
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 28 Project Purpose Status on energy savings after one year Payback period planned (in years) Payback period actual/estimated (in years) Gargždai Viliaus Gaigalaitis elderly people care home renovation Not reliably measured 49 36 Klaipėda Klaipėda Tourism School renovation NA 156 NA Garliava Increase in the efficiency of energy consumption in Kaunas County Hospital in Garliava Not reliably measured 57 31 Kaunas Renovation of the Kaunas Medical University’ the Oncology Centre NA 8 NA Vilnius Partial renovation of Mykolas Marcinkevičius Hospital and engineering systems, improving their energy characteristics Not reliably measured 63 21 Alytus Increase in EE of Alytus Vocational Training Centre Not reliably measured 26 23 Vilnius Roof insulation and renovation of heating and ventilation systems of Vilnius University Hospital Santariškių Clinic Operative Unit NA 66 NA Average 51 Source: Energy audits and projects’ actual outputs, calculation by auditors based on data from Eas, evaluation period between 25 and 50 years.
29 отговоРи на комиСиЯта краТкО излОжение II. Комисията отбелязва, че в обхвата на одитираните проекти попадат само проекти на обществени сгради. 
29 REPly of thE CommISSIoN EXECuTIvE SuMMARy II. the commission notes that the scope of the audited projects covers public building projects only.
ІV. а) Може да съществува потенциален конфликт между резултатите от подходите за „оценка на нуждите“ и за „разходна ефективност“. 
Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness.
Специален доклад No 21/2012 – Разходна ефективност на инвестициите в енергийна ефективност в рамките на политиката на сближаване 30 Всички програми за периодите 2000—2006 г. и 2007— 2013 г. бяха договорени и одобрени преди крайния срок на първите национални планове за действие за енергийна ефективност (НПДЕЕ), т.е. преди юни 2007 г. 
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations.