natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Следователно всяка от петте водещи цели(5) на стратегията е свързана с национална цел на ниво държава членка, отразяваща специфичните условия в съответната държава. 
Thus the strategy’s five headline targets (5) have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each.
(5) Петте водещи цели са: 1. 
(5) The five headline targets are: 1.
Заетост (намиране на работа на 75 % от лицата на възраст 20—64 години); 2. 
Employment (75 % of the 20-64 year olds to be employed); 2.
Научноизследователска и развойна дейност (НРД) (инвестиране на 3 % от БВП на ЕС в областта на НРД); 3. 
Research and Development (R&D) (3 % of the EU’s GDP to be invested in R&D); 3.
Изменение на климата и енергийна устойчивост (намаляване с 20 % или дори с 30 %, ако условията го позволяват, на емисиите на парникови газове спрямо нивата от 1990 г., 20% енергия от възобновяеми енергийни източници и 20 % увеличаване на енергийната ефективност); 4. 
Climate change and energy sustainability (greenhouse gas emissions 20 % or even 30 % if the conditions are right lower than 1990 — 20 % of energy from renewables — 20 % increase in energy efficiency); 4.
Образование (намаляване на дела на преждевременно напусналите училище под 10 % и поне 40 % от лицата на възраст 30—34 години да бъдат с висше образование); 5. 
Education (reducing the rates of early school leaving below 10 % — at least 40 % of 30-34 year olds completing third level education);5.
Борба с бедността и социалното изключване (намаляване с поне 20 милиона души на населението, намиращо се или застрашено да попадне в зоната на бедността и социалното изключване). 
Fighting poverty and social exclusion (at least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion).
Официален вестник на Европейския съюз C 375/81 КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 3.8. „Хоризонт 2020“ разполага с бюджет от приблизително 75 млрд. евро за периода 2014—2020 г. Това е програмата на ЕС за подпомагане на научноизследователската дейност и иновациите, като общата ѝ цел е да „допринесе за изграждане на общество и икономика, основани на знанието и иновациите в Съюза“ (6). 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/81 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.8. Horizon 2020 has a budget of around 75 billion euro for 2014-2020. It is the EU’s programme for supporting research and innovation, with the general objective to ‘contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union’ (6).
Тя подкрепя стратегията „Европа 2020“ и целите на ЕС за създаване на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) (7). „Хоризонт 2020“ обединява отделните преди това програми за финансиране за научни изследвания и иновации (8). 
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area (ERA) (7). It brings together previously separate spending programmes for research and innovation (8).
Финансирането се предоставя главно под формата на безвъзмездна финансова помощ, въпреки че е на разположение и достъп до други форми на финансиране, например посредством финансови инструменти. 
Funding is provided mainly in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available.
Комисията управлява по-голямата част от разходите по „Хоризонт 2020“ пряко или чрез агенции и други органи. 
The Commission manages the majority of expenditure under Horizon 2020, either itself or through agencies and other bodies.
Бенефициентите на „Хоризонт 2020“ са физически лица, екипи, университети, изследователски институти, МСП и по-големи дружества, от и извън ЕС. 
Beneficiaries of Horizon 2020 are individuals, teams, universities, research institutes, SMEs and larger companies, from within and outside the EU.
(6) Правното основание за „Хоризонт 2020“ е налице на няколко нива. 
(6) The legal basis for Horizon 2020 exists at a number of levels.
Член 182 от ДФЕС предвижда многогодишна рамкова програма за научни изследвания и специфични програми за научни изследвания като инструменти на политиката на ЕС за научноизследователска и развойна дейност. 
Article 182 of the TFEU provides for multi-annual research framework programme and specific programmes as instruments of EU research and development policy.
Регламент (ЕС) No 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за установяване на „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014— 2020 г.) и за отмяна на Решение No 1982/2006/ЕО (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p.
104) определя общите и специфичните цели на „Хоризонт 2020“, определя приоритетите, общите насоки за дейностите и общото финансиране. 
104) sets out the general and specific objectives of Horizon 2020, fixes priorities, broad lines of activities and the overall financial amount.
Решение 2013/743/ЕС на Съвета от 3 декември 2013 година за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) и за отмяна на решения 2006/971/EО, 2006/972/EО, 2006/973/ EО, 2006/974/EО и 2006/975/EО (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p.
965) определя конкретните цели и общите насоки за дейностите. 
965) defines specific objectives and broad lines of activities.
Регламент (ЕС) No 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите в „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.)“ и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1906/2006 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 
Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
81) подробно представя процедурите за възлагане, правилата за финансиране и разпространение на резултатите. 
81) details award procedures, funding rules and the dissemination of results.
(7) Член 179 от ДФЕС. 
(7) Article 179 of the TFEU.
(8) В допълнение към комбинираните преди това Седма рамкова програма (7РП), програмата на Евратом за изследвания и обучение и някои от дейностите на Съвместния изследователски център (JRC) и вътрешната научна служба на Комисията, тя включва и иновационните аспекти на рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, както и приноса на ЕС към Европейския институт за иновации и технологии (EIT). 
(8) In addition to the former Framework Programme 7 (FP7), the Euratom Research and Training Programme and some activities of the Joint Research Centre (JRC), the Commission’s in-house science service, that were already combined, it also includes innovation aspects of the Competitiveness and Innovation Programme and the EU contribution to the European Institute of Innovation and Technology (EIT).
BG C 375/82 Официален вестник на Европейския съюз 13.10.2016 г. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 3.10. 
EN C 375/82 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.10.
На фигура 3.2 е представена структурата на „Хоризонт 2020“. 
Figure 3.2 shows the structure of Horizon 2020.
Тези приоритети се изпълняват посредством 14 конкретни цели, допълнени от общи насоки за дейностите, които осигуряват тяхното научно и технологично съдържание. 
These priorities are pursued through 14 ‘specific objectives’, complemented by broad lines of activities which provide their scientific and technological content.
Общата цел се преследва също чрез две конкретни цели („Разпространяване на върховите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“). 
The general objective is also pursued through two specific objectives (‘Spreading excellence and widening participation’ and ‘Science with and for society’), while two additional organisations, the JRC and the EIT also contribute to the general objective and the priorities by following their own specific objectives.
BG 13.10.2016 г. Официален вестник на Европейския съюз C 375/83 Фигура 3.2 — Структура на „Хоризонт 2020“ Източник: Европейската сметна палата. 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/83 Figure 3.2 — The structure of Horizon 2020 Source: European Court of Auditors.
BG C 375/84 Официален вестник на Европейския съюз 13.10.2016 г. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА Налице са връзки на високо ниво между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“, но е необходимо те да бъдат заздравени, за да се улесни поставянето на акцент върху резултатите от изпълнението 3.11. 
EN C 375/84 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS There are high-level links between Horizon 2020 and Europe 2020 but need to be enhanced to ensure that they facilitate a greater focus on performance 3.11.
Съгласно законодателството „Хоризонт 2020“ има три показателя за изпълнение с оглед оценка на напредъка към постигане на общата му цел: а) показател за интензивност на научноизследователската и развойната дейност, който предвижда инвестициите в тази област да представляват поне 3 % от БВП до 2020 г. Този показател повтаря една от петте водещи цели на „Европа 2020“; б) показател за резултатите от иновациите; в) делът на научните изследователи от активното население (9). 
Under the legislation, Horizon 2020 has three performance indicators for assessing progress against its general objective: (a) the research and development intensity indicator according to which investment should account for at least 3 % of GDP by 2020 — replicating one of Europe 2020’s five headline targets; (b) an innovation output indicator; (c) the share of researchers in the active population (9).
Този показател няма пряка връзка с водещите цели на „Европа 2020“. 
This indicator has no direct link with Europe 2020 headline targets.
Показателят с цел 3% измерва средствата, вложени в научноизследователска и развойна дейност. 
The 3% indicator measures the input of funds in research and development.
Той не е създаден с цел да измерва крайните продукти и услуги, резултатите или въздействието. „Хоризонт 2020“ добавя за първи път в законодателството изискването частните инвестиции (за разлика от публичните инвестиции) в научноизследователска и развойна дейност да бъдат две трети от общият размер на инвестициите (10). 
It was not designed to measure output, results or impact. Horizon 2020 adds for the first time in legislation the requirement that private — as opposed to public — investment in research and development should account for two-thirds of the total (10).
През 2014 г. по отношение на тези целеви нива общият размер на инвестициите в Европа е малко над 2 % от БВП, като частният сектор е допринесъл за 64 % от тях. 
Against these targets, in 2014 total such investment across Europe was just over 2 % of GDP, with the private sector accounting for around 64 % of this.
Сходни цифри са отчетени и в САЩ — 2,8 % през 2012 г., Япония — 3,5 % през 2013 г., и Южна Корея — 4,2 % през 2013 г. 
Comparable figures for the USA were 2,8 % in 2012, 3,5 % for Japan and 4,2 % for South Korea (for both countries in 2013).
ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА 3.12. 
THE COMMISSION’S REPLIES 3.12.
Въпреки че с показателя за интензивност на научноизследователската и развойната дейност (НИРД) от 3 % се измерват вложените средства в научноизследователска и развойна дейност, той отразява също така ефективността на мерките на политиката, насочени към насърчаването на висококачествена научна основа в държавите членки и създаването на по-добри рамкови условия за научни изследвания и иновации в частния сектор. 
Whilst the 3 % R&D intensity indicator measures the input of funds in research and development, it also reflects the effectiveness of policy measures taken to stimulate a high quality science base in the Member States and to create better framework conditions for research and innovation in the private sector.
(9) Приложение I към Регламент (ЕС) No 1291/2013. 
(9) Annex I of Regulation (EU) No 1291/2013.
(10) Съображение 3 от Регламент (ЕС) No 1291/2013. 
(10) Recital 3 of Regulation (EU) No 1291/2013.
През март 2002 г. Съветът в Барселона си постави за цел да повиши средното равнище на инвестиции за научни изследвания от 1,9 % от БВП на 3% от БВП, от които две трети следва да бъдат осигурени от частния сектор. 
In March 2002, the Barcelona Council set the objective to increase the average research investment level from 1,9 % of GDP to 3 % of GDP, of which two thirds should be funded by the private sector.
Разходите за „Хоризонт 2020“ представляват един относително малък принос към постигането на тази цел. 
Horizon 2020 spending is one relatively small contribution to the target.
Винаги се е очаквало държавите членки да са тези, които ще осигурят по-голямата част от средствата в тази област. 
It was always expected that Member States would provide the bulk of funds in this area.
През 2014 г., по време на първата година от изпълнението на „Хоризонт 2020“, разходите от институциите на ЕС са малко по-малко от 10 % от общия размер на националните бюджети за научноизследователска и развойна дейност. В годишния доклад от миналата година Сметната палата отбеляза, че ако всички национални цели се постигнат по отношение на научната и развойна дейност, това ще доведе общо до инвестиции в размер на 2,6 % от БВП до 2020 г., тоест под целта от 3 % (11). 
In 2014, the first year of implementation, Horizon 2020 spending by the EU institutions represented just under 10 % of total public budgets for R&D. We noted in last year’s annual report that meeting all national targets for research and development would lead to a total investment of 2,6 % of GDP by 2020, some way below the 3 % target (11). of the European Union C 375/85 THE COMMISSION’S REPLIES 3.13.
В областта както на научните изследвания, така и на програма „Хоризонт 2020“ се полагат усилия за координиране и подобряване на инвестициите на държавите членки в научни изследвания и иновации и за създаване на рамкови условия, които позволяват на иновациите в частния сектор да процъфтяват (отворени иновации). 
In the area of research, as well as Horizon 2020, efforts are made to coordinate and improve Member States’ investment in research and innovation, and to develop framework conditions that allow private sector innovation to thrive (open innovation).
Това има ключово значение за постигане на значителен напредък за преодоляването на различията в областта на иновациите между Европейския съюз (ЕС) и основните му конкуренти. 
This is crucial to making significant progress in closing the innovation divide between the European Union and its key competitors.
Увеличаването на въздействието и високите постижения в научната област чрез откритост (отворена наука) и Цифров единен пазар, включването на цифровите аспекти в големите обществени предизвикателства, осъществяването на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността на енергийния съюз, съчетани с далновидна политика в областта на изменението на климата, както и трансформирането на силните страни на Европа в науката и технологиите във водещ глобален глас (отворен към света) са също така основни цели на политиката в областта на научните изследвания. 
Increasing impact and excellent science through openness (open science) and a digital single market, embedding digital into the grand societal challenges, implementing the research, innovation and competitiveness dimension of the Energy Union, together with a forward-looking climate-change policy, and translating Europe’s strengths in science and technology into a leading global voice (open to the world) are also key objectives of research policy.
Инвестициите в научни изследвания и иновации от програмите на политиката на сближаване за периода 2007—2013 г. също допринесоха за напредъка към целта от 3%. 
Research and innovation investments from the cohesion policy programmes for 2007-2013 also contributed to the progress towards the 3 % target.
Този принос продължи през програмния период 2014—2020 г. благодарение на тематичната концентрация на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и ще засили своето въздействие и ефект на лоста благодарение на предварителните условия на „интелигентната специализация“ за научни изследвания и иновации. 
This contribution is continued for the 2014-2020 programming period thanks to the thematic concentration of ERDF and will strengthen its impact and leverage thanks to the ‘Smart Specialisation’ ex ante conditionality for research and innovation.
Приносът на програма „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ се укрепва от взаимодействието с други действия на равнище ЕС и национално равнище. 
The contribution of Horizon 2020 to the achievement of the Europe 2020 strategy is reinforced by the interaction with other actions at EU and national level.
Вторият показател за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — относно иновациите — представлява комбиниран показател за крайните продукти и услуги. 
The second Horizon 2020 performance indicator, on innovation, is a composite output indicator.
Първоначално този показател е разработен за водещата инициатива „Съюз за иновации“ на „Европа 2020“(12). 
It was initially developed for the Europe 2020 flagship initiative ‘Innovation Union’ (12).
Този показател обхваща информация за четири елемента — патенти, заетост в интензивно използващи знанията дейности, конкурентоспособност на основани на знанията стоки и услуги и заетост в предприятия с бърз растеж в иновативните сектори. 
It captures information on four elements: patents, employment in knowledge-intensive activities, competitiveness of knowledge-intensive goods and services, and employment in fast-growing firms of innovative sectors.
Изследователската група за комбинирани показатели (финансирана от ЕС) отбеляза факта, че такива показатели, основаващи се на подпоказатели без значима обща мерна единица и без ясен метод за относително претегляне, имат предимства и недостатъци. 
The Composite Indicators Research Group (financed by the EU) has pointed to the fact that such indicators, based on sub-indicators with no common meaningful unit of measurement and with no obvious method for weighting, have pros and cons.
По-специално, въпреки че дават представа за общото състояние, съществува риск, че сами по себе си те могат да доведат до опростенчески политически заключения; ето защо те следва да се използват в съчетание с под-показателите. 
In particular, while they illustrate the big picture, there is a risk that in isolation they can lead to simplistic policy conclusions; they should therefore be used in combination with the sub-indicators.
През март 2016 г. Комисията е докладвала относно този показател и подпоказателите (13). 
The Commission reported on this indicator and the sub-indicators in March 2016 (13).
(11) Годишен доклад за 2014 г., точка 3.17, буква б). 
(11) 2014 annual report, paragraph 3.17(b).
(12) COM(2013) 624 окончателен от 13 септември 2013 г., Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Нов показател за измерване на резултатите от иновациите в Европа“. 
(12) COM(2013) 624 final of 13 September 2013, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Measuring innovation output in Europe: towards a new indicator’.
(13) Доклад Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016. 
(13) ‘Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016’ report.
BG C 375/86 Официален вестник на Европейския съюз 13.10.2016 г. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 3.15. 
EN C 375/86 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.15.
Показателят за резултатите от иновациите има това предимство, че насочва вниманието към установяването на подходящи условия за иновации и че осигурява мярка за оценка на напредъка в тази област на ниво икономика на ЕС. 
The innovation output indicator has the advantage that it focuses attention on establishing the right conditions for innovation and that it provides a measure for assessing progress in innovation at the level of the EU economy.
Той обаче има и редица недостатъци, които ограничават полезното му действие за мониторинг на приноса на „Хоризонт 2020“ към постигане на целите на стратегия „Европа 2020“: — Комисията все още не е определила количествено измерими цели, които да бъдат постигнати в определен срок (14); ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА — Комисията не е преобразувала този показател в национални целеви нива, които да отразяват конкретната ситуация на всяка държава членка — така както се препоръчва от експертите в областта за показателите, измерващи иновациите (15). 
However, it also has a number of shortcomings which limit its usefulness for monitoring the Horizon 2020 contribution towards the Europe 2020 strategy objectives: — the Commission has not yet set a quantified target to be reached by a defined date (14); THE COMMISSION’S REPLIES — the Commission has not translated it into national targets to reflect the individual situation of each Member State — as recommended by experts in the field for indicators measuring innovation (15).
Конкретните цели на „Хоризонт 2020“ са следващото ниво в йерархията на целите при установяване на връзки със стратегията „Европа 2020“. 
The specific objectives set by Horizon 2020 are the next level in the hierarchy of objectives where links are established to the Europe 2020 strategy.
Показателите и евентуалните целеви нива следва да могат да бъдат транспонирани (по немеханичен начин) в целеви нива за различните държави членки, стр. 6. — За да може дадена количествена цел да окаже въздействие върху създаването на политики и да стимулира напредъка, тя трябва да бъде консенсусна, обоснована на базата на доказателства и сравнителен анализ (бенчмаркинг) и лесна за разбиране и съобщаване. 
The largest element (38 %) of the Horizon 2020 budget is allocated to the priority ‘Societal challenges’ which is designed to address policy priorities in the Europe 2020 strategy. — In order for a quantitative target to impact policymaking and stimulate progress, the target set must be consensual, justified on the basis of evidence and benchmarking, and easy to understand and communicate.
Това е по-трудно да се постигне при комбинирани показатели, като например показателя за крайните продукти и услуги в областта на иновациите, тъй като обобщените индекси, до които водят те, са абстрактни по своето същество. 
This is more difficult to achieve in the case of composite indicators, such as the Innovation Output Indicator, as the summary scores in which they result are by nature abstract.
Ето защо комбинираните показатели обикновено не се включват към целевите нива. 
Therefore, composite indicators typically do not come with target levels.
Друг пример за това е обобщеният индекс на индексите на „Съюза за иновации“, за който няма целево ниво, но е видно, че продължава да влияе върху създаването на политики от държавите членки. 
Another example of this is the Summary Index of the Innovation Union Scoreboard, which also does not have a target level, but still clearly has an impact on policymaking of Member States.