natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Оценка на Комисията на структурните реформи, приложени от Италия Като пример за подхода на Комисията към оценката на структурните реформи се посочват три реформи, считани за приоритети от Италия и от Комисията: ο Преглед на разходите: в своите национални програми за реформи за 2013 г. и 2014 г. италианските власти изтъкват назначаването на комисар, който да осъществява надзор върху прегледа на разходите. 
The Commission’s assessment of structural reforms implemented by Italy By way of illustration of the Commission’s approach to the assessment of structural reforms, reference is made to three reforms regarded as priorities by both Italy and the Commission: ο Spending review: in their 2013 and 2014 national reform programmes the Italian authorities highlighted the appointment of a commissioner to oversee the spending review.
Назначеният през октомври 2013 г. комисар обаче подава оставка през октомври 2014 г. (две години преди края на мандата си) след представянето на план за преглед на разходите. 
However, the commissioner ap‐ pointed in October 2013 resigned in October 2014 (two years before the end of his mandate) after putting forward a spending review plan.
В оценката на Комисията (COM (2015)113 окончателен) само се отбелязва, че в контекста на прегледа на разходите е взето решение за по-голяма политическа ангажираност, но само някои инструменти са напълно оперативни. 
The Commission in its assessment (COM (2015)113 final) only noted that ‘in the context of the spending review a choice for more political ownership has been made but only some instruments are fully operational’.
В нея не се оценява напредъкът на Италия (или липсата на такъв) в прилагането на предложенията на комисаря. 
It did not assess Italy’s progress (or lack of it) in implementing the com‐ missioner’s proposals.
Пет месеца по-късно е назначен нов комисар с отговорност за извършване на преглед на разходите. ο Справяне с корупцията: оценката на ГД „Икономически и финансови въпроси“ на органа за борба с корупцията не е установила никакви слабости, които да намаляват неговата ефективност. 
A new spending review commissioner was appointed only five months later. ο Tackling corruption: DG Economic and Financial Affairs’s assessment of the anti‐corruption authority failed to detect any weaknesses undermining its effectiveness.
Тези слабости излизат наяве едва през юни 2014 г., след като доклад на ГД „Миграция и вътрешни работи“ установява редица проблеми (февруари 2014 г.) и в Италия се разразява голям корупционен скандал („EXPO 2015“ в Милано през април 2014 г.). 
These weaknesses only came to light in June 2014 after a report by DG Migration and Home Affairs had identified several issues (February 2014) and a major corruption scandal broke in Italy (EXPO 2015 in Milan in April 2014).
По-късно през същата година възникват още два големи случая на корупция (проектът Mose във Венеция през юни, Mafia Capitale в Рим през декември). ο Справяне с избягването на данъчно облагане: в своята оценка Комисията не разглежда оповестените данни от Италия като резултат от приложените мерки по тази глава от националната програма за реформи и програмата за стабилност. Каре 11 
Two other major corrup‐ tion cases emerged later the same year (the Mose project in Venice in June, Mafia Capitale in Rome in December). ο Tackling tax evasion: in its assessment the Commission did not examine the figures disclosed by Italy as the outcome of measures implemented under this heading in the stability and national reform programmes. Box 11
Констатации и оценки 67 Резултати от ППД Реформите във връзка с ППД въвеждат инструменти за засилване на бюджетната дисциплина, но ППД не се е доказала като напълно ефективен корективен механизъм 113 Този раздел обобщава извършените действия за още по-голямо засилване на бюджетната дисциплина и разглежда ефективността на ППД като корективен механизъм и механизъм за структурни реформи. 
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism.
Поредицата от реформи във връзка с ППД въвеждат инструменти за засилване на бюджетната дисциплина в държавите членки... 
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States...
114 Неотдавнашните реформи на фискалната рамка на ЕС („Пакетът от шест законодателни акта“ през 2011 г. и „Пакетът от два законодателни акта“ през 2013 г. – вж. фигура 1) бяха извършени с цел постигане и поддържане на стабилността на публичните финанси. 
114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances.
В рамките на ППД реформите въведоха допълнителни правила, механизъм за ранно предупреждение и набор от нови инструменти за мониторинг и наблюдение; те също така засилиха санкциите и облекчиха условията за тяхното налагане. ... въпреки това ППД не се е доказала като напълно ефективен корективен механизъм. 
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism.
115 Бюджетното салдо и съотношението на дълга към БВП са двата показателя съгласно Договора, използвани за оценяване на бюджетното състояние на дадена държава членка (вж. точка 1). 
115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1).
Реформата на ПСР от 2005 г. ги допълни, като въведе структурното салдо52 като една от целите, които държавите в ППД трябва да постигнат, за да коригират прекомерния си дефицит. 
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation.
116 От 23-те държави членки, които са били обект на ППД през ноември 2011 г., 15 са приключили процедурата до края на 2015 г. (вж. таблица 1). 
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1).
Всички проверени държави членки са подобрили своето бюджетно и структурно салдо през одитирания период (вж. фигура 1053). 
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053).
Чешката република, Германия, Италия и Малта са успели да приключат процедурата. 
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure.
Кипър е приела програма за финансова помощ, а Франция остава обект на ППД след три удължавания на срока. 
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline.
Франция е единствената държава членка в нашата извадка, чийто дефицит все още е надвишавал прага от 3 % през 2015 г. 
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015.
52 Структурното салдо представлява бюджетното салдо минус цикличния компонент и еднократните и другите временни мерки. 
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures.
53 Данните са предоставени за разглеждания период, т.е. 
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015.
Данни за структурното салдо обаче са налични в AMECO едва от 2010 г. 
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010.
Италия Кипър Фигура 10 
Figure 10
Констатации и оценки 69 117 Съотношението на дълга към БВП на всички държави членки от извадката е по-високо през 2015 г., отколкото през 2008 г. (вж. фигура 11). 
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11).
Като смекчаващо обстоятелство трябва да се признае, че проверените от нас ППД бяха въведени в разгара на тежка финансова криза, която допринесе за бързо повишаване на равнището на дълга чрез различни канали, например вливане на капитали в банките и нисък или отрицателен номинален ръст. 
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth.
Съотношението на дълга към БВП в ЕС се е увеличило средно с повече от 24 % от БВП в периода от 2008 до 2012 г., като са били засегнати всички държави. 
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected.
Малта 2014 г. 2015 г. Чешка република Франция Източник: ЕСП, въз основа на AMECO (последна актуализация 5 май 2015 г.). 
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015).
Констатации и оценки 70 118 В Германия, Малта и Чешката република (където то остава под прага) увеличението през периода 2008 – 2015 г. е умерено (4,4 процентни пункта в Малта, 6,4 процентни пункта в Германия и 12,8 процентни пункта в Чешката република), а понастоящем тенденцията е към намаляване на съотношението. 
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path.
Кипър трябваше да се справи с безпрецедентна криза в банковия сектор и от 2008 до 2015 г. претърпя увеличение на съотношението на дълга към БВП от 61,4 процентни пункта, като най-рязкото увеличение е настъпило от 2008 до 2013 г. (от 45,3 % на 102,2 %). 
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %).
Въпреки това, от 2013 г., когато беше включен в програма за финансова помощ, динамиката на дълга се успокои и отношението се стабилизира през 2014 г. (107,5 %) и 2015 г. (106,7 %). 
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %).
И накрая, Франция и Италия претърпяха постоянно увеличение от около 30 процентни пункта на тяхното съотношение на дълга към БВП през периода 2008 – 2015 г. 
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period.
119 Движещите сили за динамиката на дълга са първичното салдо54, лавинообразният ефект55 и корекцията на съотношението „наличности—потоци56. 
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56.
По-задълбочен анализ на тези различни компоненти и на динамиката на дълга на държавите членки от извадката е представен в каре 12. 
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample.
120 Гореизложеният анализ показва, че рамката на ППД е потенциално ефективна по отношение на контролирането на дълга. 
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay.
Въпреки това едно високо първоначално равнище на дълга (какъвто е случаят в Италия) може да намали ефективността на процедурата по отношение на поддържането на контрол върху съотношението дълг към БВП, както може да направи това и нежеланието на дадена държава членка (например Франция) да изпълни препоръките по ППД и да осигури фискална дисциплина. 
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline.
121 Дългът на Италия е продължил да расте, въпреки усилията за фискална дисциплина (както се вижда от средното положително годишно първично салдо от +1,1 % през този период), вследствие на значителния лавинообразен ефект, произтичащ от комбинация от високо първоначално равнище на дълга, нисък или отрицателен ръст на номиналния БВП и периоди на високи лихвени проценти. 
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates.
Съотношението на дълга към БВП във Франция се е увеличило, въпреки умереното първоначално равнище, поради липса на бюджетна дисциплина, както се вижда от недостатъчното подобрение на бюджетните показатели (вж. фигура 10) и от значителното отрицателно първично салдо (средно -2,7 % през периода). 
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period).
54 Първичното салдо представлява бюджетното салдо минус лихвените плащания по държавния дълг. 
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt.
Първичното салдо показва (положителния или отрицателния) размер на натрупания от държавата нов дълг, поради което може да се счита за показател за фискална дисциплина. 
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline.
55 Лавинообразният ефект е ефектът върху натрупания публичен дълг, произтичащ от разликата между платените лихви по публичния дълг и номиналния темп на растеж на БВП. 
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate.
Ако лихвеният процент е по-висок от номиналния темп на растеж на БВП, лавинообразният ефект ще предизвика увеличение на съотношението на дълга към БВП. 
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio.
По принцип, за да стабилизира съотношението на дълга към БВП, правителството трябва да постигне първично салдо, което компенсира лавинообразния ефект. 
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect.
56 Корекцията на съотношението „наличности – потоци“ обхваща всички промени в публичния дълг, които не могат да бъдат обяснени с дефицита. 
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit.
Тя включва промени (натрупване или продажби) във финансовите активи, промени в стойността на дълга, деноминиран в чуждестранна валута, и други статистически корекции. 
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments.
70 60 50 40 30 20 10 0 -10 Италия Първично салдо 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6.4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 Франция Германия Кипър Чешка република Малта 8.3 12,8 4,4 0,3 5,8 -1,7 Лавинообразен Корекция наличности– Промяна в съотношението ефект потоци дълг/БВП Източник: ЕСП, въз основа на AMECO (последна актуализация 5 май 2015 г.). 
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015).
Фигура 12 
Figure 12
Констатации и оценки 72 Анализ на изменението на публичния дълг от 2008 до 2015 г. В началото на финансовата криза от 2008 г. публичният дълг на Италия е бил 102,3 % от БВП. 
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP.
От 2009 до 2015 г. Италия трябваше да се справи със сложна икономическа ситуация, която се изразяваше в голяма отрицателна разлика между реалния и потенциалния БВП (средно -3,3 %) и среден годишен номинален темп на растеж 0,0 %. 
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %.
Въпреки че Италия подобри структурното си салдо от 2009 г. (вж. фигура 10), съотношението на дълга към БВП се увеличи с 30,8 процентни пункта. 
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points.
Динамиката на дълга се дължеше преди всичко на големия лавинообразен ефект, тъй като първичният излишък до голяма степен компен-сираше разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (вж. фигура 12). 
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12).
Лавинообразният ефект може да се обясни с високото равнище на дълга, слабия номинален растеж и отражението на кризата на държавния дълг върху лихвените проценти. 
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates.
Съотношението на дълга към БВП във Франция е било 68,1 % през 2008 г. 
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008.
Франция е била изправена пред не толкова сериозен икономически спад в сравнение с Италия, с годишен номинален ръст от +1,3 % и средна разлика между реалния и потенциалния БВП -1,6 %. 
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %.
Въпреки по-ниското първоначално равнище на дълга и по-добрите циклични условия, през този период Франция претърпя съизмеримо увеличение на съотношението на дълга към БВП (28,3 процентни пункта). 
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period.
Това увеличение се дължи главно (около 2/3) на липса на бюджетна дисциплина: през този период Франция е поддържала годишен първичен дефицит от 2,7 %. 
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %.
Последната 1/3 от увеличението може да се обясни с лавинообразния ефект. 
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect.
В Германия съотношението на дълга към БВП възлиза на 65,1 % през 2008 г. 
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008.
Германия е била облагодетелствана от по-висок годишен номинален темп на растеж (2,4 %) в сравнение с Франция и Италия и по-малка отрицателна разлика между реалния и потенциалния БВП (средно -1,1 %), като претърпя увеличение от 6,4 процентни пункта на своето съотношение на дълга към БВП. 
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio.
Това може да се обясни с по-добрите циклични условия, съчетани с продължителен период на фискална консолидация. 
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation.
Въпреки това първичният излишък само отчасти е компенсирал разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, която е била основен двигател на увеличението на дълга – лавинообразният ефект също е изиграл ограничена роля. 
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role.
През 2008 г. съотношението на дълга към БВП в Кипър е било 45,3 %. 
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %.
През този период Кипър е била изправена пред дълбока криза, с отрицателен среден номинален ръст (-1,0 %) и разлика между реалния и потенциалния БВП -2,1 %. 
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %.
Увеличението от 61,4 процентни пункта (от 45,3 % през 2008 г. до 106,7 % през 2015 г.) на съотношението на дълга към БВП може да се обясни с отрицателното въздействие на всички движещи сили: първично салдо (-18,4 процентни пункта), лавинообразен ефект (-26,4 процентни пункта) и разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (-16,6 процентни пункта). 
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points).
Съотношението на дълга към БВП в Чешката република се е увеличило от 28,7 % до 41,5 % от 2008 до 2015 г. и по този начин е останало под прага. 
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold.
В една икономическа среда, характеризираща се със среден номинален ръст от 1,5 % и разлика между реалния и потенциалния БВП -1,5 %, увеличението на дълга (+12,8 процентни пункта) до голяма степен може да се обясни с първичния дефицит (-12,5 процентни пункта) и разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, която компенсира лавинообразния ефект. 
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect.
През 2008 г. съотношението на дълга към БВП в Малта е било 62,7 %. 
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %.
През периода 2009 – 2015 г. страната е отбелязала среден номинален ръст от 4,6 % и среден номинален дефицит от -2,8 %. 
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %.
Вследствие на това нейното съотношение на дълга към БВП по същество е останало стабилно, с увеличение от 4,4 процентни пункта, което до голяма степен може да се обясни с корекцията на съотношението „наличности—потоци“. Каре 12 
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12
Констатации и оценки 73 122 ППД предвижда възможността за санкции срещу държавите членки от еврозоната заради слаба бюджетна дисциплина. 
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline.