natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ключова стъпка при изготвянето на реформата на ОСП за периода след 2020 г. беше направена през ноември 2017 г., когато Комисията публикува съобщение относно „Бъдещето на прехраната и селското стопанство“1. 
A key step in preparing the CAP reform for the period after 2020 came in November 2017, when the Commission published a Communication on the future of food and farming1.
Когато Комисията обяви намерението си да публикува съобщението, Сметната палата планира като задача от първостепенно значение в работната си програма за 2018 г. да го разгледа. 
When the Commission announced its intention to issue the communication, we planned a high priority task to react to it in our 2018 Work Programme.
Сметната палата също така получи искане за коментар от отговорния член на Комисията, г-н Хоган. 
On 6 December 2017, we also received a request for such a reaction from the Commissioner responsible, Mr Hogan.
Съобщението е съсредоточено върху: • продължаване на директното подпомагане на земеделските стопани, но със засилено използване на инструменти за управление на риска и инициативи за повишаване на пазарните приходи на земеделските стопани; • по-голям принос за постигане на целите на ЕС, свързани с околната среда и климата; • внимание към „социално-икономическата структура“ на селските райони; • по-голяма насоченост към устойчивото селскостопанско производство, здравето, прехраната, разхищаването на храни и хуманното отношение към животните; COM(2017) 713 окончателен: Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – „Бъдещето на прехраната и селското стопанство“. 6 1 
The Communication focuses on: • continuation of direct support to farmers, but with greater use of risk management tools and initiatives to increase farmers’ market rewards; • contributing more to EU environmental and climate objectives; • attention to the “socio-economic fabric” of rural areas; • greater focus on sustainable agricultural production, health, nutrition, food waste and animal welfare; • better use of research, innovation and technology, and financial instruments; and • a new delivery model based on greater flexibility and subsidiarity – giving Member States more responsibility for performance.
Като външен одитор на Европейския съюз (ЕС) ролята на Сметната палата не е да разработва бъдещата политика. 
It is not our role, as the external auditor of the European Union (EU), to design the future policy.
Това е целта на настоящия документ, който е отговор на съобщението на Комисията относно „Бъдещето на прехраната и селското стопанство“. 
This is the purpose of this paper, which is our response to the Commission’s Communication on the future of food and farming.
Той не представлява одитен доклад. 
This is not an audit report.
Това е преглед, основан на публично достъпна информация. 
It is a review based on publicly available information.
Подход и представяне 5. 
Approach and presentation 5.
Мнението на Сметната палата, изразено в настоящия информационен документ2, се основава на: • предходната дейност на Сметната палата; • прегледи на външни доклади и консултации с външни експерти; • обсъждания със съответните генерални дирекции на Комисията3. 
Our views expressed in this briefing paper2 are based on: • our previous work; • reviews of external reports and consultation with external experts; • discussions with the relevant Directorates-General of the Commission3.
В настоящия документ Сметната палата представя: Информационният документ е резултат от преглед, а не от одит. 
In nominal terms, the CAP budget has remained relatively stable (see Figure 1). A briefing paper is a review product, not an audit product.
Поради това той не е свързан с нова одитна дейност, а се основава на публикувани одитни констатации, заключения и препоръки и на друга публично достъпна информация. 
As such, it does not involve new audit work, but is based on published audit findings, conclusions and recommendations, and other publicly available information.
В приложение І е представен пълен списък на публикациите, на които се позовава настоящият документ. 
Annex I provides a full list of our publications referred to in this paper.
Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, генерална дирекция „Действия по климата“, генерална дирекция „Околна среда“, Евростат, генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“. 
Directorate-General for Agriculture and Rural Development, Directorate-General for Climate Action, Directorate-General for Environment, Eurostat, Directorate-General for Regional and Urban Policy, Directorate-General for Health and Food Safety.
7 2 3 
6 2 3
2017 г. 2018 г. Източник: ЕСП въз основа на бюджетите на ЕС. 
Figure 1 – The CAP budget has been stable over several years Source: ECA, based on EU budgets.
Около 72 % от бюджета на ОСП се изразходват за директни плащания на земеделските стопани и следователно той подпомага техните доходи. 
Around 72 % of the CAP budget is spent on direct payments to farmers, and so supports their incomes.
Обикновено тези плащания се извършват на хектар земеделска земя, най-често без връзка с производството, и с малко намаляване на изплащаната подкрепа за хектар при увеличаване на размера на земеделското стопанство. 
These payments are generally paid per hectare of agricultural land, for the most part without a link to production, and with little decrease in support paid per hectare as farm size increases.
Около 22 % се изразходват за мерки за развитие на селските райони, половината от които също се изплащат на земеделските стопани на хектар. 
Around 22 % is spent on rural development measures, half of which are also paid to farmers on a per hectare basis.
С останалата част (6 %) се финансират пазарни мерки. 
The remainder (6 %) funds market measures.
По-малко на брой, но по-големи земеделски стопанства (и по-малка работна сила) постигат крайни продукти с постоянна стойност, което води до по-големи доходи на лице, наето на пълно работно време 9. 
Fewer but larger farms (and a smaller workforce) produce a constant value of outputs, leading to increased incomes per full-time person 9.
Съгласно изследването на структурата на земеделските стопанства от Евростат, през 2013 г. в ЕС е имало 10,8 млн. земеделски стопанства – намаление с 22 % в сравнение с 13,8 млн. земеделски стопанства, регистрирани през 2007 г. 
According to Eurostat’s Farm Structure Survey, in 2013 there were 10.8 million farms in the EU, a 22 % decrease compared to the 13.8 million farms registered in 2007.
Средният им размер се е увеличил с 28 %, от 12,6 ха на 16,1 ха. 
Their average size increased by 28 % from 12.6 ha to 16.1 ha.
Успоредно с това е имало намаление (с 25 %) на работната сила в селското стопанство, от 12,8 млн. еквивалента на пълно работно време през 2005 г. на 9,5 млн. през 2017 г., свързано главно с труд, за който не се изплаща възнаграждение, полаган от управителите на земеделските стопанства4 и техните семейства. 
There was a parallel decrease (by 25 %) in the agricultural workforce from 12.8 million full-time job equivalents in 2005 to 9.5 million in 2017, principally concerning non-salaried work by farm managers4 and their families.
Следователно средното земеделско стопанство осигурява работа на по-малко от едно лице, наето на пълно работно време (две трети от бенефициентите по ОСП за най-малките земеделски стопанства прекарват по-малко от една четвърт от работното си време в обработване на земята си – вж. също каре 1). 
Thus an average farm provides work for less than one full-time person (two-thirds of the CAP beneficiaries for the smallest farms spend less than a quarter of their working Farm manager is defined by the Eurostat as “the natural person responsible for the normal daily financial and production routines of running an agricultural holding.
В реално изражение стойността на селскостопанското производство е варирала, но като цяло се е запазила на същото равнище. 
The value of agricultural production fluctuated but remained broadly at the same level in real terms.
Въпреки че резултатите на различните сектори се различават съществено, като цяло това е довело до значително увеличение на доходите от селско стопанство на лице, наето на пълно работно време (вж. фигура 2). 
While the performance of different sectors varies widely, overall this resulted in a significant increase in income from farming per full-time person (see Figure 2).
9 4 Фигура 2 – Тъй като стойността на селскостопанската продукция е била стабилна и работната сила в селското стопанство е намаляла, средният доход на лице, наето на пълно работно време, се е увеличил Източник: ЕСП въз основа на данни на Европейската комисия (данните за 2017 г. са основани на прогнози). 
Figure 2 – As the value of agricultural outputs was stable and the agricultural workforce decreased, the average income per full-time person increased 8 123.5 119.8 100.6 100.9 92.0 79.5 Real income of factors in agriculture per annual work unit (Indicator A), Index 2010=100 Agricultural goods output, production value at basic prices, real prices Index, 2010=100 Total labour force input Index 2010=100 130 120 110 100 90 80 70 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA, based on European Commission data (2017 data based on estimates).
Според ОИСР през 2016 г. делът на публичното подпомагане от ЕС в брутните приходи на стопанствата е бил 21 % – намаление от 24 % през 2007 г. и 33 % през 2000 г.5 10 123,5 119,8 100.6 100,9 92,0 79,5 Реалендоходна факторитев селското стопанствоза годишна ра ботна единица (показател А), Индекс2010г. = 100 Продукция на селскостопански стоки, производствена стойност на основницени, реалницени Индекс2010г. = 100 130 120 110 100 90 Индекс2010г. = 100 80 70 Общо разходиза труд 2005 Г. 
According to the OECD, the share of EU public support in gross farm receipts was 21 % in 2016, down from 24 % in 2007 and 33 % in 20005.
5 ОИСР: Показатели за селскостопанската политика за 2017 г. – Мониторинг и оценка: Референтни таблици (пълен набор от данни) http://stats.oecd.org/viewhtml.aspx?QueryId=77872&vh=0000&vf=0&l&il=&lang=en. 
5 OECD: Agricultural Policy Indicators 2017 – Monitoring and evaluation: Reference tables (full dataset) http://stats.oecd.org/viewhtml.aspx?QueryId=77872&vh=0000&vf=0&l&il=&lang=en
Цените на храните в ЕС се доближиха до световните цени и ЕС се превърна в нетен износител на храни 11. 
EU food prices have converged with world prices and the EU has become a net exporter of food 11.
ЕС произвежда повече храни, отколкото консумира, и се превърна в нетен износител на храни (вж. фигура 3). 
The EU produces more food than it consumes, and has become a net food exporter (see Figure 3).
Същевременно цените в ЕС се доближиха значително до световните цени на храните. 
At the same time, EU prices have converged significantly with world food prices.
Този търговски излишък произтича главно от силната позиция на ЕС в сектора на преработените храни и напитките. 
This trade surplus results principally from the EU’s strong position in processed food and beverages.
ЕС обаче остава нетен вносител на непреработени селскостопански продукти (обозначени на фигура 3 като „стоки“ и „други стоки от първа необходимост“). 
However, the EU remains a net importer of unprocessed farm products (labelled as “commodities” and “other primary” in Figure 3).
Неядивнипродукти 2016 г. 2017 г. Баланс Източник: Comext – факти и цифри. 
Figure 3 – EU has become a net exporter of food Source: Comext – facts and figures.
Средната възраст на управителите на земеделски стопанства се е увеличила, а данните за земите са непоследователни 12. 
The average age of farm managers has increased, and the land data are inconsistent 12.
През 2010 г. на всеки 100 управители на земеделски стопанства над 55-годишна възраст е имало 14 управители под 35 години. 
In 2010, for every 100 farm managers above 55, there were 14 farm managers below 35.
През 2013 г. броят им е намалял до Внос Износ 
In 2013 this value decreased to 10.8 farm managers below 35.
През периода 2004 – 2013 г.6 средната възраст на земеделските стопани в ЕС се е увеличила от 49,2 на 51,4 години. 
farmers increased from 49.2 to 51.4 years over the period 2004 to 20136.
Това е в съответствие с общите демографски тенденции. 
This is in line with wider demographic trends.
Сметната палата констатира, че най-малките земеделски стопанства най-често са на по-възрастни земеделски стопани7. 
We note that the smallest farms are most often those of older farmers7.
Данните са непоследователни по отношение на общата площ на земята, използвана за земеделска дейност. 
Data is inconsistent as regards the total area of land used for agriculture.
Съгласно изследването на структурата на земеделските стопанства общата площ на земята, използвана за земеделска дейност, е останала относително стабилна през десетилетията. 
According to the Farm Structure Survey, the total area of land used for agriculture has remained relatively stable over the decades.
Подобна картина се очертава от данните на Комисията за площите, декларирани за директни плащания по ОСП. 
A similar picture emerges from the Commission data on the areas declared for CAP direct payments.
Различна тенденция (намаление с 11,5 % на декларираните земеделски земи) се очертава обаче от данните на Комисията, използвани при докладването на дела на постоянно затревените площи (вж. СД No 21/2017). 
However, a different trend (an 11.5 % decrease in the agricultural land declared) emerged from the Commission data underlying permanent grassland ratio reporting (see SR 21/2017).
Статистическите данни за земеделските култури показват 4 % намаление, от 186,6 млн. хектара през 2006 г. на 178,8 млн. хектара през 2015 г. 
Crop statistics show a 4 % decline from 186.6 million hectares in 2006 to 178.8 million hectares in 2015.
По-значителни промени засягат разпределението на земите между различните видове селскостопанско производство8. 
More significant changes affect land allocation between different types of agricultural production8.
Недостатъчен напредък по отношение на грижите за околната среда и действията в областта на климата 14. 
Insufficient progress on environmental care and climate action 14.
Опасенията относно околната среда, свързани със селското стопанство, са съсредоточени около четири основни въпроса9: i) Биологично разнообразие: Природозащитният статус на земеделските местообитания е благоприятен в 11 % от случаите през периода 2007–2012 г., в сравнение с по-малко от 5 % през периода 2001–2006 г. 
Environmental concerns related to farming revolve around four main issues9: (i) Biodiversity: The conservation status of agricultural habitats is favourable in 11 % of cases in the period 2007-2012, compared to less than 5 % in the period 2001-2006.
От 1990 г. насам популациите на често срещаните птици, обитаващи обработваеми земи, са намалели с 30 %, а на полските пеперуди с почти 50 %. ii) Качество на водите: В земеделските земи на ЕС е налице постоянен излишък на азот, който достига средно 50 кг азот/ха. 
Since 1990, populations of common farmland birds have decreased by 30 %, and of grassland butterflies by almost 50 %. The average age of principal operator in the US has increased even more during the same period (https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/015_en.pdf).
От 1993 г. насам нивата на нитратите са намалели в реките, но не и в подпочвените води. 
Since 1993, levels of nitrates have decreased in rivers, but not in groundwater.
В някои райони концентрациите на нитрати все още са високи, което води до замърсяване в много езера и реки, предимно в регионите с интензивно селско стопанство. iii) Въздух: Амонякът е важен замърсител на въздуха. 
Nitrate concentrations are still high in some areas, leading to pollution in many lakes and rivers, mainly in regions with intensive agriculture. (iii)Air: Ammonia is an important air pollutant.
Селското стопанство генерира почти 95 % от емисиите на амоняк в Европа. 
Farming generates almost 95 % of ammonia emissions in Europe.
Въпреки че от 1990 г. насам емисиите са намалели с 23 %, през 2012 г. те отново са започнали да се увеличават. iv) Почви: Около 45 % от минералните почви в ЕС са с ниско или много ниско съдържание на органичен въглерод (0–2 %), а 45 % имат средно съдържание (2– 6 %). 
While emissions have decreased by 23 % since 1990, they started to increase again in 2012. (iv) Soil: Around 45 % of mineral soils in the EU have low or very low organic carbon content (0-2 %) and 45 % have a medium content (2-6 %).
13 9 но намаляващите равнища на съдържание на органичен въглерод допринасят за намалено плодородие на почвите и по-големи рискове от опустиняване. 
Soil trends are difficult to establish due to data gaps, but declining levels of organic carbon content contribute to declining soil fertility, and increased risks of desertification.
Основното опасение по отношение на изменението на климата са емисиите на парникови газове. 
The main concern regarding climate change is greenhouse gas emissions.
През 2015 г. емисиите на парникови газове от селското стопанство са съставлявали 11 % от емисиите в ЕС. 
Greenhouse gas emissions from agriculture accounted for 11 % of EU emissions in 2015.
Тези емисии са намалели с 20 % в периода 1990— 2013 г., но през 2014 г. отново са започнали да се повишават. 
These emissions decreased by 20 % between 1990 and 2013, but started to rise again in 2014.
Нетните поглъщания от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство компенсират около 7 % от всички емисии на парникови газове в ЕС през 2015 г. 
Net removals from land use, land use change and forestry offset around 7 % of all EU greenhouse gas emissions in 2015.
Същевременно селското стопанство е изключително уязвимо към изменението на климата, което е един от факторите, допринасящи за застоя в добива на пшеница в някои части на Европа въпреки продължаващия напредък в отглеждането на земеделски култури. 
At the same time, agriculture is uniquely vulnerable to climate change, which is one factor contributing to the stagnation of wheat yields in parts of Europe, despite continued progress in crop breeding.
На селското стопанство се падат повече от 50 % от използването на сладка вода в Европа. 
Agriculture accounts for more than 50 % of freshwater use in Europe.
Изменението на климата доведе до увеличаване на напояването10. 
Climate change has led to an increase in irrigation10.
Икономическите различия между селските и другите райони са станали по-незначителни 17. 
Economic differences between rural and other areas have become less significant 17.
Според Евростат през 2016 г. около 19,1 %11 от хората в ЕС са живеели в селски райони, в сравнение с 19,7 % през 2007 г. През 2013 г. 
According to Eurostat, in 2016 around 19.1 %11 of people in the EU lived in rural areas, compared to 19.7 % in 2007.
БВП на глава от населението в селските райони е бил 73 % от този на икономиката като цяло, което е увеличение спрямо 70 % през 2008 г. 
In 2013, GDP per capita in rural areas was 73 % that of the EEA (2017).
Изменението на климата – въздействия и уязвимост в Европа, 2016 г. 
Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016.
Доклад на ЕАОС No 1/2017. 
EEA Report No 1/2017.
Евростат различава три вида райони: „преобладаващо селски“, „междинни“ и „преобладаващо градски“, и препоръчва данните за трите групи да се представят отделно – практика, която сме следвали в нашия документ. 
Eurostat distinguishes three types of regions: “predominantly rural”, “intermediate” and “predominantly urban”, and recommends presenting data for the three groups separately, a 11 10 11
Равнището на бедност в селските райони е намаляло от 31,4 % през 2007 г. на 25,4 % през 2016 г. 
The poverty rate declined in rural areas from 31.4 % in 2007 to 25.4 % in 2016.
Икономиката на селските райони – както и тази на малките и големите градове – е доминирана от промишления сектор и сектора на услугите. 
The economy of rural areas – like that of towns and cities – is dominated by the industrial and service sectors.
Заедно (според Евростат) те съставляват 96 % от брутната добавена стойност, генерирана в селските райони. 
Together (according to Eurostat), these represent 96 % of the gross value added generated in rural areas.
Селското, горското и рибното стопанство представляват 4 % от брутната добавена стойност, генерирана в селските райони, в сравнение с 1,5 % в цялата икономика. 
Agriculture, forestry and fishery represents 4 % of the gross value added generated in rural areas, compared to 1.5 % in the whole economy.
Този дял е стабилен през последните пет години. 
This share has been stable over the last five years.
Сметната палата структурира своя преглед около логическия модел на програмата на ЕСП (вж. фигура 4), който определя начина, по който публичната интервенция може да постигне икономичност, ефикасност и ефективност. 
OUR REVIEW 19. We structured our review around the ECA programme logic model (see Figure 4), which sets out how public intervention can achieve economy, efficiency and effectiveness.
Поставените въпроси във всеки раздел служат като примери за проблеми, които Сметната палата е установила в миналото и които следва да бъдат взети предвид при разработването на ОСП за периода след 2020 г. 
The points raised in each section serve as examples of problems which we have identified in the past and which should be considered when designing the post-2020 CAP. 12 practice which we followed in our paper.
Фигура 4 – Логически модел на програмата 15 Нужди Цели Външни фактори Крайни ефекти Въздействие Резултати Крайни продукти и услуги Вложени ресурси Икономичност Процеси Ефикасност Ефективност Източник: ЕСП, Наръчник за одит на изпълнението. 
Figure 4 – Programme Logic Model 13 Source: ECA, Performance Audit Manual.
Нужди на ОСП Недостатъчна информация за установяване на нуждите 20. 
Insufficient information to identify needs 20.
Необходима е по-добра информация, която да обоснове нуждата от редица мерки на ОСП12. 
Better information is required to justify the need for several CAP measures12.
Това важи по-специално за подпомагането на доходите чрез директни плащания, които понастоящем изразходват повече от 70 % от бюджета на ОСП. 
This is the case, in particular, for income support through direct payments, which currently consume more than 70 % of the CAP budget.
В член 39 от Договора се предвижда, че целта на ОСП е „да се увеличава селскостопанската производителност“ (...) „по този начин да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност“ (вж. приложение ІІ). 
Article 39 of the Treaty stipulates that the objective of the CAP is “to increase agricultural productivity (...) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture” (see Annex II).
Думата „по този начин“ свързва двете цели на ОСП. 
The word “thus” links the two CAP objectives.
За доходите на земеделските стопани и жизнения стандарт на техните семейства първоначално беше намерено решение чрез по-високите цени, които плащаха потребителите. 
Farmers’ earnings, and the living standard of their families were addressed initially through higher prices borne by consumers.
Това постепенно се превърна в пряко подпомагане на доходите, финансирано от данъкоплатците. 
This gradually moved to direct income support funded by taxpayers.
Дори ако разгледаме отделно целта на Договора за осигуряване на приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, няма достатъчно данни в подкрепа на твърдението, че домакинствата, заети със земеделска дейност, взети като цяло, се нуждаят от значителна подкрепа, за да постигнат приемлив жизнен стандарт. 
Even if the Treaty objective of ensuring a fair standard of living of the agricultural community is considered in isolation, there is not enough data to support the claim that farm households, taken as a whole, need significant support to achieve a fair standard of living.