natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Взимат се предвид не само източниците на финансиране, които произхождат от вноската от ЕС и/или националната вноска за финансовите инструменти 70 Не всички привлечени източници на финанси за даден проект произтичат от вноската на ЕС и/или националната вноска. 
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution.
През 2015 г. Комитетът за подпомагане на развитието на ОИСР предложи алтернативна методология, при която изчислението зависи от вида инструмент (заеми, гаранции или дялово участие)54. 
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54.
Разликите между тези два подхода са илюстрирани в примера в каре 7. 
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7.
54 ОИСР, Методологии за измерване на средствата от частния сектор, мобилизирани чрез интервенции на официалното финансиране за развитие, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 февруари 2015 г. 
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015.
Констатации и оценки 44 Пример за структура за финансиране за транспортен проект и разлики в изчисляването на коефициента на лоста съгласно методологиите на Комисията и ОИСР Този генериращ приходи проект за транспортна инфраструктура — високоскоростна железопътна линия във Франция, е получил финансиране от много източници, от които националната безвъзмездна помощ представлява 52 %, а търговският дълг — 39 %. 
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %.
Вноската на ЕС под формата на гаранция до 200 млн. евро от търговския дълг, представлява 2,5 % от общото финансиране. 
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding.
В този пример, основаващ се на методологията на ОИСР, коефициентът на лоста би бил обаче едва 1, тъй като в структурата за проектното финансиране има само един заем от 200 млн. евро, гарантиран от ЕС. 
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure.
Видове източници на финансиране в млн. евро Процент от общото финансиране Търговски дълг 3 038 39 % Национално безвъзмездно финансиране 4 050 52 % Фонд за дялово участие 758 9% Общо финансиране 7 846 100 % Максимална гаранция на ЕС за търговския дълг 200 2.5 % Съгласно методологията на Комисията коефициентът на лоста е 39 (общото финансиране в размер на 7,846 млрд. евро, разделено на гаранцията от ЕС в размер на 200 млн. евро). 
Types of funding sources million euro % of total financing Commercial debt 3 038 39 % National grants 4 050 52 % Equity 758 9% Total financing 7 846 100 % Maximum EU guarantee on the commercial debt 200 2.5 % According to the Commission’s methodology, the leverage effect is 39 (total financing of 7 846 million euro divided by the EU guarantee of 200 million euro).
Считаме, че не е реалистично да се приема, че националната безвъзмездна помощ, заемаща най-голям дял във финансирането на проекта, е резултат от ограничената гаранция от ЕС. 
We consider that it is unrealistic to assume that the national grants, accounting for the largest part of the project financing, were triggered by the limited EU guarantee.
Този въпрос се отнася до докладването на Комисията относно финансовите инструменти както със централизирано, така и със споделено управление, въпреки че е по-видим за финансовите инструменти, които се управляват централизирано, тъй като при проектите в режим на споделено управление има по-малко частно съинвестиране. Каре 7 
This issue affects the Commission’s reporting on financial instruments in both central and shared management, although it is more visible for centrally managed financial instruments, as private co-investment is involved to a lower extent in projects under shared management. Box 7
71 По отношение на инструментите със споделено управление в програмния период 2014—2020 г. 
Observations 45 Addressed in the 2014-2020 programme period?
Регламентът за общоприложимите разпоредби не споменава изрично определението за ефект на лоста, съдържащо се във Финансовия регламент на ЕС. 
71 For the 2014-2020 programme period, as regards instruments in shared management, the CPR does not explicitly refer to the definition of the leverage effect in the EU’s financial regulation.
Въпреки това, определението на това понятие в член 37, параграф 2, буква в) от РОР по същество е същото:“[...] предварителна оценка на допълнителните публични и частни ресурси, които потенциално ще бъдат събрани от финансовия инструмент до равнището на крайния получател (очакван лостов ефект)“. 
However, the concept defined in Article 37(2)(c) of the CPR is essentially identical: ‘[...] an estimate of additional public and private resources to be potentially raised by the financial instrument down to the level of the final recipient (expected leverage effect)’.
Поради това Комисията продължава да счита, че националното съфинансиране произтича от финансирането от ЕС за оперативната програма. 
The Commission therefore continues to consider national co-financing as leveraged by the EU’s funding of the OP.
Също така няма промени и в начина, по който следва да се измерват сумите, мобилизирани от частния сектор. 
There are also no changes to the way in which the amounts mobilised from the private sector are to be measured.
Считаме, че Комисията следва да преразгледа своите методи на изчисляване на ефекта на лоста за публичното финансиране от ЕС и от държавата членка чрез финансови инструменти, като се съобрази с алтернативната методология, предложена от ОИСР през 2015 г. 
In our view the Commission should reconsider its methods of calculating the leverage effect of EU and national public funding through financial instruments, taking into account the alternative methodology proposed by the OECD in 2015.
72 Отбелязваме също така, че държавите членки вече са длъжни да определят „очакван ефект на лоста“ за всеки инструмент (вж. каре 8). 
72 We also note that Member States are now required to specify each instrument’s ‘expected leverage effects’ (see Box 8).
Тези елементи ще осигурят данни, чрез които Комисията може да проследява доколко действителният коефициент на лоста съответства на целевия коефциент на лоста. 
These elements will provide the Commission with data to monitor how actual leverage compares with the target leverage rate.
При липсата обаче на последователна методология на Комисията за изчисляване на коефициента на лоста, не е ясно дали това ще доведе до информативни данни, които да могат да се използват за сравнение. 
However, in the absence of a consistent Commission methodology on how to calculate the leverage effect, it is doubtful that this exercise will result in meaningful data which could be used for comparisons.
За всеки финансов инструмент следва да се посочват очаквани коефициенти на лоста (програмен период 2014—2020 г.) Задължителната предварителна оценка за финансовите инструменти трябва да включва оценка на допълнителните публични и частни ресурси, които могат да бъдат генерирани от финансовите инструменти на всички равнища до крайните получатели. 
‘Expected leverage rates’ to be specified for each financial instrument (2014-2020 programme period) The compulsory ex ante assessment for financial instruments must include an estimate of additional public and private resources that may be generated by the financial instruments at all levels down to the final recipient.
Финансовото споразумение между управляващия орган и „фонда на фон-довете“ (стратегическия документ, позволяващ пряко управление на фонда от управляващия орган), трябва да посочва „очакван коефициент на лоста“ за инструмента. 
The funding agreement between a managing authority and a ‘fund of funds’ (or the strategy document, where the managing authority implements the fund directly) must specify this ‘expected leverage effect’ of the instrument.
Управляващият орган е длъжен ежегодно да представя приложение към годишния доклад за изпълнението за операциите, включващи финансови инструменти55. 
Each year, the managing authority is required to provide an annex to the annual implementation report on operations comprising financial instruments55.
55 Приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 821/2014 на Комисията от 28 юли 2014 година за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на някои подробни разпоредби за прехвърлянето и управлението на приноса от програми, докладването относно финансовите инструменти, техническите характеристики на мерките за информация и комуникация относно операциите и системата за записване и съхранение на данни (OJ L 223, 29.7.2014 г., стp. 
55 Annex I to Commission Implementing Regulation (EU) No 821/2014 of 28 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council as regards detailed arrangements for the transfer and management of programme contributions, the reporting on financial instruments, technical characteristics of information and communication measures for operations and the system to record and store data (OJ L 223, 29.7.2014, p.
7) определя множество раздели, които следва да се използват като основа за това отчитане, включващо информация относно източниците на финансиране за финансовите инструменти. Каре 8 
7) establishes numerous sections to be used as the basis for this reporting, which includes information about the sources of financial instruments’ funding. Box 8
Констатации и оценки 46 Трудно е да бъдат привлечени инвеститори от частния сектор към финансовите инструменти както при споделеното, така и при централното управление 73 Една от заявените цели на финансовите инструменти е да привличат допълнително финансиране от частния сектор, което да допълва наличните публични средства и да позволява повече проекти да се ползват от еднакво ниво на публично финансиране. 
Observations 46 Difficulties of attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management 73 One of the stated aims of financial instruments is to attract additional private-sector funding to complement the available public funds since it allows more projects to benefit from the same level of public investment.
Поради това Сметната палата разгледа (за централно управляваните инструменти, както и за инструментите под споделено управление) до каква степен публичното финансиране на инструментите е имало ефективен принос за привличане на допълнителни средства от частния сектор. 
We have therefore sought to determine for both shared management and centrally managed instruments the extent to which additional private financing has been effectively mobilised by public contributions to the instruments.
Специфичните механизми за частните инвеститори във финансови инструменти в програмния период 2007—2013 г. не са успели да привлекат значителни допълнителни средства 74 Проведените от Сметната палата интервюта и прегледи на публикации потвърждават, че през програмния период 2007—2013 г. частният сектор е проявил нежелание да инвестира във финансови инструменти, тъй като те се считат за прекалено строго регулирани (например чрез конкретни национални и европейски нормативни актове, държавна помощ, обществени поръчки). 
Specific arrangements for private investors in financial instruments during the 2007-2013 programme period did not succeed in attracting significant additional financing 74 Our interviews and literature review confirm that during the 2007-2013 programme period the private sector remained reluctant to invest in financial instruments since these instruments were considered to be too strictly regulated (e.g. specific EU and national regulations, State aid, public procurement).
Следва да се посочи, че целите на двете страни се различават —докато публичният сектор се стреми да изпълни конкретни политики и инвестиционни цели, частният сектор трябва да е ориентиран към доходоносни дейности. 
It should be recalled that the goals of the two parties differ: while the public sector aims to implement specific policy and investment objectives, the private sector must be oriented towards profitable activities.
Публичният сектор невинаги разполага със задълбочени познания в областта на финансите, а частният сектор невинаги е запознат със законодателството на ЕС. 
The public sector is not necessarily equipped with advanced financial background, while the private sector is not necessarily familiar with EU legislation.
Комисията счита, че един от начините за привличане на частен капитал е чрез предлагане на преференциално третиране и/или „рискови премии“ за частните инвеститори. 
The Commission considers that one of the ways to attract private capital is to offer preferential treatment and/or ‘risk premiums’ to private investors.
Поради това Сметната палата разгледа специфичните механизми за инвеститорите от частния сектор, за да провери дали рисковете са поделени между публичния и частния сектор по разумен начин. 
We therefore examined the specific arrangements for private-sector investors to see whether risks were shared between the public and private in a reasonable manner.
Констатации и оценки 47 Липсват указания от Комисията относно определянето на механизми за преференциално третиране за инструментите по ЕФРР и ЕСФ 75 За инструментите по ЕФРР и ЕСФ за периода 2007—2013 г. законодателството предвижда възможност за преференциално разпределяне на възвращаемостта от инвестицията на тези инвеститори, които действат съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика56. 
Observations 47 Lack of Commission guidance on how to set out arrangements on preferential treatment for ERDF and ESF instruments 75 For the 2007-2013 ERDF and ESF instruments, the legislation provided a possibility for returns on investments to be allocated preferentially to investors operating under the market economy investor principle56.
Преференциалното третиране може да се приложи например чрез договори, които не предоставят на партньора, осигуряващ публично финансиране, същите права за изплащане както на партньорите от частния сектор, или чрез различен дял печалба или загуба за частните и за публичните партньори. 
Preferential treatment may be exercised, for example, through contracts that do not grant the public funding partner the same repayment rights as private partners, or through an unequal share in profit and loss between private and public partners.
76 Преференциалното третиране може да бъде оправдано, ако е необходимо за привличане на частни инвестиции в неефективни пазари, където финансирането от частния сектор може да допринесе за постигането на целите на политиката в публичния сектор. 
76 Preferential treatment can be justified if it is needed to attract private investment in failing markets, where private funding can contribute to the achievement of public policy objectives.
Ако не е обосновано, преференциалното третиране може да доведе до изтичане на началния капитал на финансовия инструмент и по този начин да намали финансирането чрез револвирани средства в следващия инвестиционен цикъл след прекратяване на инструмента. 
If unjustified, preferential treatment may result in a drain on the initial capital endowment of the financial instrument and thus reduce the legacy funding available for the next investment cycle after the instrument is wound up.
Нито правната база за програмния период 2007—2013 г., нито указанията на Комисията обаче предоставят насоки как следва да се определят механизми за поделяне на риска във финансовите споразумения или как да се проверява дали преференциалното третиране е уместно. 
However, neither the legal basis for the 2007-2013 programme period nor the Commission’s guidance notes provide any indication as to how risk-sharing arrangements should be set out in the funding agreement or how the appropriateness of preferential treatment is to be checked.
Въпреки че Комисията поема по-висок риск, частният принос към капитала на централно управляваните инструменти е ограничен 77 В общия случай законодателството за централно управляваните инструменти, което се одобрява от Европейския парламент и от Съвета, съдържа само общи условия по отношение на поделянето на риска и/или преференциалното третиране. 
Despite Commission assuming higher risks, only limited private contributions to the capital of centrally managed instruments 77 As a general practice, for centrally managed instruments, the governing legislation approved by the European Parliament and the Council includes only general terms in relation to the risk sharing and/or preferential treatment.
Подробните условия, свързани с вноската на Комисията в тези инструменти (в т.ч. процентите за поделяне на риска), се определят по-късно като част от отделно споразумение, което не се одобрява от бюджетния орган (вж. каре 9). 
The detailed arrangements related to the Commission’s contribution in these instruments (including the risk-sharing percentages) come only later as part of a separate agreement which does not need to be approved by the budgetary authority (see Box 9).
56 Член 43, параграф 5 от Регламента за прилагане. 
56 Article 43(5) of the implementing regulation.
Констатации и оценки 48 Поделяне на риска между Комисията и нейните партньори — Инструмент за гарантиране на заеми (LGTT) и Инициативата „Облигации за проекти“ (PBI) Инструментът за гарантиране на заеми е създаден през 2008 г. съвместно от Комисията и ЕИБ чрез споразумение за сътрудничество, съгласно което всяка страна понася 50 % от риска от неизпълнение по заемите (очаквани и неочаквани загуби). 
Observations 48 Risk sharing between the Commission and its partners — case study of the Loan Guarantee Instrument (LGTT) and the Project Bond Initiative (PBI) The LGTT was jointly established in 2008 by the Commission and the EIB through a cooperation agreement, with each party bearing 50 % of the loan default risk (expected and unexpected losses).
Инструментът осигурява гаранция под формата на условна кредитна линия, която може да бъде ползвана от предприемача по проекта в рамките на първите 5—7 години на експлоатация, ако приходите, генерирани от проекта, не са достатъчни, за да се осигури погасяване на първостепенния дълг (например в случай че действителните приходи от проекта са по-ниски от прогнозираното равнище). 
The instrument provides a guarantee in the form of a contingent credit line, which may be drawn upon by the project provider during the first 5 to 7 years of operation, if the revenues generated by a project are not sufficient to ensure repayment of the senior debt (i.e. in case the actual revenues from the project fall below the forecasted level).
В резултат на изменението на правната база през 2013 г. е въведен подход на определяне на транш за първа по ред загуба в портфейла, вследствие на което поетият от Комисията риск възлиза на 95 % от загубите по транша за първа загуба („PFLP“). 
As a result of a change in the legal basis, a first loss portfolio approach was introduced in 2013, leading to the risk taken by the Commission of 95 % of the losses on the portfolio first loss piece (PFLP).
При изменението на Регламент No 680/2007 през 2012 г. Инициативата „Облигации за проекти“ (PBI) е въведена като нов инструмент. 
In the 2012 amendment to Regulation (EC) No 680/2007, the PBI was introduced as a new instrument.
PBI осигурява кредитно подобрение под формата на подчинен инструмент — заем или условен инструмент — в подкрепа на първостепенни проектни облигации, издадени от проектно дружество. 
The PBI provides credit enhancement in the form of a subordinated instrument — either a loan or contingent facility — to support senior project bonds issued by a project company.
Условията за поделяне на риска между Комисията и ЕИБ са същите, както и за LGTT, т.е. Комисията поема 95 % от загубите, а ЕИБ поема риска за оставащите 5 %. 
The risk-sharing arrangements between the Commission and the EIB are the same as for LGTT, i.e. the Commission takes 95 % of the losses whereas the EIB bears the risk for the remaining 5 %.
Траншът за първа загуба за портфейла на LGTT/PBI е определен на толкова ниско ниво, че е малко вероятно действителните загуби да го надхвърлят. 
The PFLP for the LGTT/PBI portfolio was set at such a level that it is unlikely that actual losses would go beyond the PFLP.
В резултат на това Комисията реално понася най-голямата част от действителния риск. 
As a consequence, the Commission effectively bears the largest part of the effective risk.
Правната база предвижда поделянето на риска да става „въз основа на първа загуба“, но не прецизира начина, по който портфейлът за първа загуба следва да бъде определен, или нивото на рискова експозиция в резултат на прилагането на този подход. 
The legal basis provides that the risk sharing will be based ‘on a first-loss basis’, but it does not provide any details on the way the PFLP should be determined or on the level of risk exposure resulting from this approach.
В работен документ на службите на Комисията57 се посочва, че процентът на първа загуба обикновено се определя малко над средното ниво на загуба за минали периоди. 
A Commission staff working paper57 states that the first-loss percentage would ‘typically be set at just above the historical average loss’.
ЕИБ обаче е определила максималната стойност по такъв начин, че нейната очаквана нетна рискова експозиция остава в рамките на стандартния ѝ риск (под 2 % от очакваната загуба), а не се основава на данните от минали периоди. 
The EIB however determined the ceiling in such a way that its expected net risk exposure remained within its standard risk (less than 2 % of the expected loss) and not on historic data.
57 SEC(2011) 1237 окончателен от 19 октомври 2011 г. Работен документ на службите на Комисията — Оценка на въздействието, придружаваща документа „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Пилотна фаза на инициативата за облигации за проекти в рамките на „Европа 2020“, стр. 
57 SEC(2011) 1237 final of 19 October 2011, ‘Commission staff working paper — Impact assessment accompanying the document “Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social committee and the Committee of the Regions — A pilot for the Europe 2020 Project Bond Initiative’’’,p.
Констатации и оценки 49 78 За някои централно управлявани финансови инструменти Сметната палата установи, че почти всички действителни рискове са прехвърлени към Комисията (вж. каре 10). 
Box 9 Observations 49 78 For some centrally managed financial instruments, we found that nearly all effective risks are shifted to the Commission (see Box 10).
При все това, въпреки че Комисията поема повече рискове от своите партньори при този вид инструменти, извършеният от Сметната палата анализ показва, че при тях липсва значителен принос от частния сектор. 
However, despite the Commission taking more risk than its partners in this type of instrument, our analysis shows that there was no significant private-sector contribution to them.
Поделяне на риска между Комисията и нейните партньори — EEEF Европейският фонд за енергийна ефективност (EEEF) инвестира в проекти за енергийна ефективност, възобновяема енергия и чист градски транспорт. 
Case study — Risk sharing between the Commission and its partners — EEEF The EEEF invests in energy efficiency, renewable energy projects and clean urban transport.
Акционери във фонда са Комисията, ЕИБ и две банки. 
Its shareholders are the Commission, the EIB and two banks.