natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Мерките за развитие на селските райони са пострадали от слабо усвояване на средствата и напредъкът в изграждането на капацитета е бил твърде малък. 
Rural development measures have suffered from low absorption and progress in capacity building has been modest.
Предприети са някои важни стъпки за укрепване на антикорупционния орган, но все още се наблюдават значителни проблеми. 
Some important steps have been taken to strengthen the anti-corruption body but significant challenges remain.
V. В доклада се достига до заключението, че предприсъединителната помощ от ЕС представлява значителен принос към подпомагането на подготовката на Хърватия за управление на фондовете на ЕС след присъединяването, но засега е постигнала само частичен успех. 
V. The report concludes that EU pre-accession assistance is making a significant contribution to supporting Croatia in preparing for managing EU funds after accession but has so far been only partially successful.
В доклада са изложени препоръки, които определят къде е необходима допълнителна помощ за по-нататъшен напредък в изграждането на капацитета за управление на средствата преди и след присъединяването, и които вероятно ще бъдат приложими и за предприсъединителната помощ на ЕС в други страни. Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
It sets out recommendations which identify where additional assistance is particularly required for further progress in building capacity for managing pre-and post-accession funds, and which are likely to be relevant to EU pre-accession assistance in other countries. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
7 ВъВЕдЕНиЕ конТексТ 1. 
7 INTRODUCTION BACKGROUND 1.
През юни 2000 г. Европейският съвет от фейра реши в рамките на Процеса на стабилизиране и асоцииране (ПСА) на Европейския съюз, че всички страни от западните балкани трябва да имат възможност да се присъединят към ЕС. 
In June 2000, the Feira European Council decided, in the framework of the European Union’s stabilisation and association process (SAP), that all the western Balkan countries should have the prospect of joining the EU.
Хърватия представи кандидатурата си за членство в ЕС през 2003 г. и получи от Съвета статут на страна кандидатка през юни 2004 г. 
Croatia presented its application for EU membership in 2003 and received the status of candidate country from the Council in June 2004.
През 2006 г. и 2008 г. бяха подписани партньорства за присъединяване, които определиха приоритетните области според Европейската комисия, за да може Хърватия да постигне напредък преди да се присъедини. 
Accession partnerships were established in 2006 and 2008 setting out what the European Commission considered to be priority areas for Croatia to make progress in before accession.
Както по отношение на останалите страни кандидатки, за да се присъедини към ЕС, Хърватия трябва да изпълни критериите от Копенхаген1, да приеме достиженията на правото на ЕС, познати като acquis communautaire2 и да направи правото на ЕС част от своето национално законодателство. 
As for other candidate countries, in order to join the EU Croatia has to meet the Copenhagen criteria1, accept the entire EU legal framework, known as the acquis communautaire2, and make EU law part of its own national legislation.
С цел да се улеснят преговорите за присъединяване, достиженията на правото на ЕС са разделена на глави, съответстващи на политиките на ЕС (вж. приложение I). 
To facilitate the accession negotiations, the acquis is divided into EU policy chapters (see Annex I).
Преговорите по различните глави не се ограничават до регулаторните и законодателните аспекти, но също включват създаването на необходимите административни структури и постигането на напредък в изграждането на техния капацитет за управление. 
Negotiations on the various chapters are not limited to regulatory and legislative aspects, but also cover the setting up of the necessary administrative structures and the progress achieved in building up their management capacity.
Преговорите за присъединяване са открити официално на 3 октомври 2005 г. 
Accession negotiations were formally opened on 3 October 2005.
Преговорите по глави със Съвета на ЕС започват през юни 2006 г. и са приключени на Конференцията за присъединяване на Хърватия на равнище министри от 30 юни 2011 г. 
The chapter-by-chapter negotiations with the EU Council started in June 2006 and were closed by a ministerial accession conference on 30 June 2011.
Според решението на Европейския съвет през юни 2011 г. договорът за присъединяване следва да бъде подписан до края на 2011 г.3 Планираната дата за присъединяването на Хърватия към ЕС според споразумението на държавите членки е 1 юли 2013 г. 
As provided for by the June 2011 European Council, the Accession Treaty should be signed by the end of 20113. The target date for Croatia’s accession to the EU, as agreed by the Member States, is 1 July 2013.
1 Критериите от Копенхаген, приети на срещата на Европейския съвет през юни 1993 г. се състоят от: а) политически критерии: стабилност на институциите, които гарантират демокрация, върховенство на закона, правата на човека, зачитане и защита на малцинствата; б) икономически критерии: съществуването на функционираща пазарна икономика, както и капацитет за справяне с конкурентния натиск и пазарните сили вътре в Съюза; в) способност да поема задълженията, които произтичат от членството, включително строго придържане към целите на политическия, икономически и паричен съюз. 
1 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) political criteria: stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; (b) economic criteria: the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces in the Union; (c) the ability to assume the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
2 Аcquis communautaire представлява набор от принципи, политики, закони, практики, задължения и цели, за които е било постигнато споразумение или които са били разработени в рамките на Европейския съюз. 
2 The acquis communautaire denotes the whole range of principles, policies, laws, practices, obligations and objectives that have been agreed or developed within the European Union.
3 Европейски съвет, брюксел, 24.6.2011 г., EUCO 23/11. Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
3 European Council Brussels, 24 June 2011, EUCO 23/11. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
ПредПрисъединиТелнА Помощ оТ ес зА ПодгоТоВкА зА членсТВо 4. целта на предприсъединителната помощ от ЕС е да подпомогне приемането и изпълнението на acquis communautaire, както и да помогне на страните кандидатки да засилят своя административен капацитет в подготовка за управлението на съществени суми от Европейското финансиране, които им се предоставят, когато те станат държави членки. 
EU PRE-ACCESSION ASSISTANCE TO PREPARE FOR MEMBERSHIP 4. The purpose of EU pre-accession assistance is to support the adoption and implementation of the acquis communautaire, and to help the candidate countries strengthen their administrative capacity in preparation for managing the larger amounts of EU funding available to them once they become Member States.
Комисията следва два допълващи се подхода за засилване на административния капацитет. 
The Commission follows two complementary approaches to strengthening administrative capacity.
На първо място, тя пряко финансира дейности като изграждането на институции и създаването на системи за управление и обучение. 
Firstly, it directly funds activities such as institution building, the setting up of management systems and training.
На второ място, тя също така подкрепя изграждането на капацитет чрез програми за финансиране, подобни на тези в рамките на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕзфРСР) и структурните и кохезионни фондове, с цел да помогне на страните кандидатки да се „научат чрез практика“, като изпълняват такива програми преди присъединяването си. 
Secondly, it also supports capacity building through funding programmes similar to those under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the Structural and Cohesion Funds in order to enable candidate countries to ‘learn by doing’ as they implement such programmes before their accession.
От 2001 г. Комисията осигурява предприсъединителна помощ за Хърватия посредством няколко инструмента (вж. фигура 1)4. 
Since 2001 the Commission has provided pre-accession assistance to Croatia through several instruments (see Figure 1)4.
Първоначално тази помощ е доставяна чрез програма КАРдС — Помощ от Общността за възстановяване, развитие и стабилизиране. 
Initially, this was provided through the Community assistance for reconstruction, development and stabilisation (CARDS) programme.
Програма фАР, главният предприсъединителен инструмент на Комисията, е въведена в Хърватия през 2005 г. 
The Phare programme, the Commission’s main pre-accession instrument, was introduced in Croatia in 2005.
Тя се придружава от инструмента за структурни политики за предприсъединяване (иСПА), който финансира инфраструктурни проекти в секторите на транспорта и околната среда и е предшественик на Кохезионния фонд на ЕС, и от Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони (САПАРд), която по подобен начин е считана за предшественик на Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕзфРСР). 
It was complemented by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), financing infrastructure projects in the transport and environment sectors and the precursor of the EU Cohesion Fund, and the special accession programme for rural development (Sapard) which was similarly intended as a precursor for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
От 2007 г. тези три инструмента са заменени от инструмента за предприсъединителна помощ (иПП), който осигурява финансиране от приблизително 150 милиона евро годишно чрез пет компонента (вж. таблица 1). 
From 2007 these three instruments were replaced by the Instrument for Pre-Accession (IPA), which provides funding of approximately 150 million euro per annum through five components (see Table 1).
След присъединяването финансирането на ЕС за Хърватия ще нарасне значително. 
Following accession EU funding to Croatia will greatly increase.
4 Помощта от ЕС за Хърватия започва през 1991 г., непосредствено след избухването на въоръжения конфликт в бивша Югославия. 
4 EU assistance to Croatia started in 1991, immediately after the outbreak of armed conflict in former Yugoslavia.
През периода 1991—2000 г. са дарени 382 милиона евро чрез Службата за хуманитарна помощ на Европейската комисия (1991—1998 г.), и чрез програмата OBNOVA (хърватската дума за „възстановяване“) (1998—2000 г.), които са насочени към завръщането и повторната интеграция на бежанците и разселените лица, възстановяване на инфраструктурата, икономическо съживяване на засегнатите от войната области и разминиране. 
Over the period 1991–2000, 382 million euro was provided through the European Commission Humanitarian Office (1991–98), and through the Obnova (Croatian word for ‘rebuilding’) programme 1998–2000, which focused on the return and reintegration of refugees and displaced persons, reconstruction of infrastructure, economic revitalisation of war-affected areas and demining.
8 ТАблицА 1 Компонент I. Подпомагане на прехода и институционално изграждане II. 
8 TABLE 1 Component I. Transition assistance and institution building II.
Трансгранично сътрудничество III. 
Cross-border cooperation III.
Регионално развитие IV. 
Regional development IV.
Развитие на човешките ресурси V. Развитие на селските райони Общо Общо (2007—2013 г.) 299 105 379 104 184 1 071 Помощ оТ иПП зА хърВАТия зА ПериодА 2007—2013 г. (милионА еВро) Източник: COM(2009) 543 окончателен от 14 октомври 2009 г. — инструмент за предприсъединителната помощ (иПП) — Многогодишна индикативна финансова рамка за 2011—2013 г. 
Human resources development V. Rural development Total Totals (2007–13) 299 105 379 104 184 1 071 IPA ASSISTANCE TO CROATIA 2007–13 (MILLION EURO) Source: COM(2009) 543 final of 14 October 2009 — Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) — Multiannual indicative financial framework for 2011–13.
9 фигурА 1 рАзходи нА ес В хърВАТия Преди и след ПрисъединяВАнеТо Период Източник: Европейската сметна палата. 
9 FIGURE 1 EU EXPENDITURE IN CROATIA BEFORE AND AFTER ACCESSION Source: European Court of Auditors.
Помощта на ЕС за Хърватия се планира от Комисията в сътрудничество с хърватските органи. 
EU assistance to Croatia is planned by the Commission in conjunction with the Croatian authorities.
Партньорствата за присъединяване и националната програма на Хърватия за интеграция в ЕС са основните елементи от политическата рамка за подпомагане. финансирането на ЕС се разпределя по приоритетите за подпомагане, определени в документите за многогодишно индикативно планиране, установени от Комисията след тесни консултации с националните органи. 
The accession partnerships and the national programme for integration of Croatia into the EU are the main elements of the political framework for assistance. EU funding is allocated to the assistance priorities set out in the multiannual indicative planning documents (MIPDs) established by the Commission in close consultation with the national authorities.
Хърватските органи изготвят уместни предложения за проекти и заедно с Комисията подбират и усъвършенстват предложенията, като ги превръщат в завършени проекти, готови за изпълнение. 
The Croatian authorities draw up relevant project proposals and, together with the Commission, short-list and refine the proposals into mature projects ready for implementation.
Обикновено изискването е проектите да бъдат завършени в рамките на три или четири години. 
Projects are generally required to be completed within a 3-or 4-year time-frame.
Те се изпълняват чрез схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, договори (за услуги, стоки, или благо-устройство) или договори за двустранен обмен5. 
They are implemented through grant schemes, contracts (for services, supplies or public works) or twinning contracts5.
По отношение на помощта по предприсъединителната програма за земеделие и развитие на селските райони (IPARD) проектите се подбират единствено от компетентната хърватска агенция. 
As regards the assistance under the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD), the projects are selected solely by the Croatian competent agency.
Помощта на ЕС за Хърватия се управлява по три начина. 
EU assistance to Croatia has been managed in three ways.
По програмата КАРдС тя се управлява предимно централно от Комисията. за по-новите инструменти обаче Комисията е прехвърлила управленски права на акредитирани хърватски органи за управление на финансирането на ЕС6, след предварителни проверки от делегацията на ЕС в Хърватия относно провеждането на търг и сключването на договори (децентрализирано управление с предварителни проверки). 
Under the CARDS programme, it was predominantly managed centrally by the Commission. However, for the more recent instruments the Commission has conferred management powers on accredited Croatian authorities for managing EU funding6, subject to ex ante checks by the EU Delegation in Croatia over tendering and contracting (decentralised management with ex ante controls).
Третият, най-сложният вид управление, е когато националните органи се оценяват от Комисията дали имат достатъчен капацитет за управление на помощта на ЕС без провеждане на предварителни проверки от делегацията на ЕС (децентрализирано управление с предварителни проверки). 
The third, most advanced, management mode is when the national authorities are assessed by the Commission to have sufficient management capacity to manage EU assistance without any ex ante checks by the EU Delegation (decentralised management without ex ante controls).
Това е видът управление, който е най-близък до начина на управление на финансирането на ЕС след присъединяването, но в повечето области Комисията все още не е одобрила неговото въвеждане7. 
This is the management mode which most closely corresponds to the way in which EU funding is managed after accession, but in most areas the Commission has not yet approved its introduc-tion7.
В приложение II са представени различните видове управление за всеки инструмент и всеки компонент. 
Annex II sets out the different management modes for each instrument and component.
5 Туинингът е инструмент, разработен от Комисията с цел да улесни обмена на ноу-хау от администрациите на държавите членки на ЕС към администрациите на страните бенефициенти. 
5 Twinning is an instrument designed by the Commission to facilitate the transfer of know-how from EU Member States' administrations to the administrations of recipient countries.
Обмена на ноу-хау става и чрез договори за услуги с консултантски компании за техническа помощ. 
They complement the transfer of know-how through service contracts with consultancy companies for technical assistance.
6 Преди Комисията да предостави управленски правомощия, органите следва да преминат през процес на акредитация от правителството на Хърватия. 
6 Before the Commission grants conferral of management powers, the authorities have to undergo an accreditation process by the government of Croatia.
7 В това отношение областта на развитие на селските райони представлява изключение. децентрализираното управление с предварителни проверки не е приложимо за Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони (САПАРд) нито за инструмент за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD). 
7 The area of rural development is an exception in this regard. Decentralised management with ex ante checks is not applicable to the special accession programme for agriculture and rural development (Sapard) and the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD).
Необходимо е страната кандидатка да получи управленски правомощия за децентрализирано управление без предварителни проверки преди да започнат да се прилагат мерките по тези две програми. 
The candidate country is required to obtain conferral of management powers for decentralised management without ex ante checks before starting implementation of measures under these two programmes.
10 Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
11 ОбХВАТ и МЕТОдОЛОгия НА ОдиТА 8. 
11 AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 8.
Одитът беше проведен в периода от юни 2010 г. до юни 2011 г. 
The audit was carried out between June 2010 and June 2011.
Той имаше за цел да отговори на общия въпрос: „Ефективна ли е била предприсъединителната помощ на ЕС в подпомагането на Хърватия при подготвянето за управлението на фондовете на ЕС след присъединяването?“ Одитът се фокусира върху следните две ключови области: a) Комисията планирала ли е помощта на ЕС по начин, който помага задоволително на Хърватия да се подготви за управление на фондовете на ЕС след присъединяването? б) Постигнали ли са финансираните от ЕС проекти очакваните резултати по отношение на засилването на капацитета на Хърватия за управление на фондовете на ЕС? 
It aimed at answering the overall question: ‘Has EU pre-accession assistance been effective in supporting Croatia prepare for managing EU funds after accession?’ The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds?
Одитът няма за цел да провери ефективността на помощта на ЕС при подпомагането на Хърватия да приеме и да прилага acquis communautaire. 
The audit did not seek to address the effectiveness of the EU assistance in supporting Croatia’s adoption and implementation of the acquis communautaire.
Той също така няма за цел да направи цялостна оценка на готовността на Хърватия за членство в ЕС. 
It was also not the aim of the audit to make an overall assessment of Croatia’s readiness for EU membership.
10. заключенията на настоящия одит се основават на: a) анализ на документи, свързани с планирането и прилагането на предприсъединителната помощ; б) одит на извадка от 16 проекта, финансирани от Компоненти I, III и IV на иПП, както и от предишните финансови инструменти КАРдС, фАР, иСПА и САПАРд (вж. приложение III). 
10. The audit findings are based on: (a) an analysis of the documents relating to the programming and implementation of the pre-accession assistance; (b) the audit of a sample of 16 projects financed by IPA Components I, III and IV and by the previous financial instruments CARDS, Phare, ISPA and Sapard (see Annex III).
Общата стойност на помощта на ЕС за тези проекти възлиза на 96,6 милиона евро, които представляват приблизително 11 % от цялото финансиране по време на одитния период8. 
The total value of EU assistance to these projects amounted to 96,6 million euro, which represents approximately 11 % of overall funding over the audit period8.
Проектите бяха оценени въз основа на документни доказателства и събеседвания, както и проверки на място, които са проведени на осем от тях през октомври 2010 г.; в) събеседвания със служители на Комисията в брюксел и загреб; г) събеседвания с хърватски министерства, агенции и регионални и местни органи, свързани с управлението на фондовете на ЕС в Славонски брод, Сплит, Товарник, Винковци, задар и загреб. 
The projects were assessed on the basis of documentary and interview evidence and on-the-spot visits which took place in October 2010 to eight of them; (c) interviews with Commission staff in Brussels and Zagreb; (d) interviews with the Croatian ministries, agencies and regional and local authorities involved in the management of EU funds in Slavonski Brod, Split, Tovarnik, Vinkovci, Zadar and Zagreb.
8 цялата помощ на ЕС за Хърватия в периода 2001— 2009 г. възлиза на 860 милиона евро (вж. таблица 3). Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
8 Overall EU assistance to Croatia from 2001 to 2009 amounted to 860 million euro (see Table 3). Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
к А р ТА месТоПоложение нА одиТирАниТе ПроекТи A D R I A T I C S E ITALY Източник: Евростат. SLOVENIA Zagreb (HRVATSKA) Slavonski Brod Специален доклад No 14/2011 — Подобрила ли е помощта от ЕС капацитета на Хърватия за управление на следприсъединителното финансиране? 
12 MAP LOCATION OF THE PROJECTS AUDITED Source: Eurostat. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
13 КОНСТАТАции и ОцЕНКи съглАсуВАно и добре нАсочено ПлАнирАне ВследсТВие нА оПиТА оТ Предишни рАзширяВАния е ВъВеденА ноВА рАмкА зА ПредПрисъединиТелнАТА Помощ 11. 
13 OBSERVATIONS COHERENT AND WELL-TARGETED PLANNING DRAWING ON THE LESSONS OF PREVIOUS ENLARGEMENTS, A NEW FRAMEWORK FOR PRE-ACCESSION ASSISTANCE HAS BEEN INTRODUCED 11.
При планирането на своята рамка за управление на предприсъединителните фондове Комисията взе предвид натрупания опит от предишните разширявания. 
In designing its framework for managing pre-accession funds the Commission took account of lessons drawn from previous enlargements.