natgillin/translations-raw huggingface dataset:
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с 47 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“ на 4 юни 2007 г.
OPINION ADOPTED on 4 June 2007 by 47 votes to four, with five abstentions.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с 48 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“ на 21 февруари 2008 г.
OPINION ADOPTED by the section on 21 February 2008 by 48 votes in favour with two abstentions.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с 49 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“ на 5 юни 2008 г.
OPINION ADOPTED by 49 votes with 1 abstention on 5 June 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с 59 гласа „за“, 26 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“ на 31 януари 2008 г.
OPINION ADOPTED by 59 votes to 26, with two abstentions on 31 January 2008
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с 60 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“ на 16 юли 2008 г.
OPINION ADOPTED by 60 votes to 2 with one abstention on 16 July 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с голямо мнозинство от 34 гласа „за“, 11 гласа „против“ и 15 гласа „въздържал се“ на 22 януари 2008 г.
OPINION ADOPTED by a large majority of 34 votes for, 11 against and 15 abstentions on 22 January 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с голямо мнозинство от 47 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“ на 27 март 2008 г.
OPINION ADOPTED by a large majority of 47 votes for, 2 against and 1 abstention on 27 March 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с голямо мнозинство, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“ на 8 октомври 2008 г.
OPINION ADOPTED on 8 October 2008 by a broad majority, with one vote against and two abstentions.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 10 декември 2008 г.
Section OPINION adopted unanimously on 10 December 2008
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 11 юни 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 11 June 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 16 юли 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 16 July 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 26 април 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 26 April 2013
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 26 февруари 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 26 February 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 27 февруари 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 27 February 2008
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 29 април 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 29 April 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 3 април 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 3 April 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 4 април 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 4 April 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 6 януари 2009 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 6 January 2009.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 8 май 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 8 May 2008
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие на 8 януари 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously, on 8 January 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от Консултативната комисия по индустриални промени на 18 ноември 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Consultative Commission on Industrial Change on 18 November 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от Консултативната комисия по индустриални промени на 4 февруари 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Consultative Commission on Industrial Change on 4 February 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от секцията на 12 май 2016 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 12 May 2016
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от секцията на 13 април 2016 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 13 April 2016.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от секцията на 6 октомври 2016 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 6 October 2016.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от секцията на заседанието ѝ на 14 април 2016 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section at its meeting on 14 April 2016.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализирана секция на 26 април 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 26 April 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализирана секция „Външни отношения“ на 11 декември 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 11 December 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 14 ноември 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 14 November 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 15 юли 2013 г. със 76 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 15 July 2013 by 76 to 0, with 1 abstention.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 17 юли 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 17 July 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 23 януари 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 23 January 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 26 ноември 2012 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 26 November 2012.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 26 ноември 2012 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 26 November 2012.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 29 януари 2008 г. със 79 гласа „за“.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 29 January 2008 with 79 votes.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 2 октомври 2013 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 2 October 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 6 февруари 2014 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 6 February 2014.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 7 май 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 7 May 2008.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие от специализираната секция на 7  март  2013  г.
OPINION ADOPTED unanimously by the Section on 7 March 2013.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с единодушие, на 11 юни 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 11 June 2008
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО с мнозинство, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“ от Консултативната комисия по индустриални промени на 12 септември 2007 г.
OPINION ADOPTED by majority vote, two against with one abstention by the Consultative Commission on Industrial Change on 12 September 2007.
СТАНОВИЩЕТО Е ПРИЕТО със 78 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“ от специализираната секция на 27 февруари 2013 г.
OPINION ADOPTED by the Section on 27 February 2013 with 78 votes in favour and 1 abstention.
СТАНОВИЩЕТО НА СПЕЦИАЛИЗИРАНАТА СЕКЦИЯ Е ПРИЕТО на 8 октомври 2008 г. с 34 гласа „за“, 9 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.
SECTION OPINION ADOPTED by 34 votes to nine with one abstention on 8 October 2008.
СТАНОВИЩЕТО НА СПЕЦИАЛИЗИРАНАТА СЕКЦИЯ е прието на 2 септември 2008 г. с 47 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.
SECTION OPINION ADOPTED by 47 votes to one, with six abstentions on 2 September 2008.
СТАНОВИЩЕТО ПО СОБСТВЕНА ИНИЦИАТИВА Е ПРИЕТО от специализирана секция „Външни отношения“на 25 септември 2013 г. с 61 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.
OWN-INITIATIVE OPINION ADOPTED by the REX section at its meeting on 25 September 2013 by 61 votes in favour, with 2 abstentions.
СТАНОВИЩЕТО ПРИЕТО на 17 юли 2007 г. с единодушие.
OPINION ADOPTED unanimously on 17 July 2007.
СТАНОВИЩЕТО е ПРИЕТО с мнозинство, с 25 гласа „за“ и 3 гласа „против“, на 4 юни 2007  г.
OPINION ADOPTED by a majority of 25 votes to three on 4 June 2007.
СТАНОВИЩЕТО е прието единодушно на 31 януари 2008 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 31 January 2008.
СТАНОВИЩЕТО е прието единодушно на 4 октомври 2007 г.
OPINION ADOPTED unanimously on 4 October 2007.
СТАНОВИЩЕТО е прието на 3 септември 2013 г. с 59 гласа „за“, 1 „против“ и 1 „въздържал се“.
OPINION ADOPTED on 3 September 2013 by 59 votes to 1 with 1 abstention
СТАНОВИЩЕТО е прието от Консултативната комисия по индустриални промени на 10 септември 2008 г. с 28 гласа „за“ и 2 гласа „против“.
OPINION ADOPTED with 28 votes in favour and two against by the Consultative Commission on Industrial Change on 10 September 2008.
СТАНОВИЩЕТО е прието от секцията на 21 юни 2016 г. с 52 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 21 June 2016 by 52 votes to 1 with 4 abstentions.
СТАНОВИЩЕТО е прието от специализирана секция на 3 септември 2013 с 26 гласа „за“, 1 глас „против“ и 8 гласа „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 3 September 2013 by 26 votes to 1 with 8 abstentions.
СТАНОВИЩЕТО е прието от специализираната секция на 2 септември 2013 г. с 83 гласа „за“, 4 глас „против“ и 6 глас „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 2 September 2013 by 83 votes to 4 with 6 abstentions.
СТАНОВИЩЕТО е прието от специализираната секция на 3 април 2013 г. със 71 гласа „за“, 8 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 3 April 2013 by 71 votes to 8 with 3 abstentions.
СТАНОВИЩЕТО е прието от специализираната секция с 46 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“ на 4 юни 2008 г.
SECTION OPINION ADOPTED by 46 votes in favour and 4 abstentions on 4 June 2008.
СТАНОВИЩЕТО е прието от специализираната секция с единодушие на 3 септември 2012 г.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 3 September 2012.
СТАНОВИЩЕТО на специализираната секция беше прието на заседанието, проведено на 2 април 2008 г. с 68 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.
OPINION ADOPTED by the section on 2 April 2008 by 68 votes to two, with five abstentions.
СТАНОВището е прието на 5 юни 2008 г. с 45 гласа „за“ и 1 глас „против“.
OPINION ADOPTED on 5 June 2008 by 45 votes to one.
СТАР ПАРАГРАФ 1.3
FORMER POINT 1.3
СТАР ПАРАГРАФ 1.4
FORMER POINT 1.4:
СТАР ПАРАГРАФ 1.5
FORMER POINT 1.5:
СТАР ПАРАГРАФ 1.6
FORMER POINT 1.6:
СТАР ПАРАГРАФ 1.7
FORMER POINT 1.7:
СТАР ПАРАГРАФ 1.8
FORMER POINT 1.8:
СТАР ПАРАГРАФ 2.2
FORMER POINT 2.2:
СТАР ПАРАГРАФ 3
FORMER POINT 3:
СТАР ПАРАГРАФ 3.1
FORMER POINT 3.1
СТАР ПАРАГРАФ 3.2
FORMER POINT 3.2:
СТАР ПАРАГРАФ 3.3
FORMER POINT 3.3:
СТАР ПАРАГРАФ 3.4
FORMER POINT 3.4:
СТАТИИ
ARTICLES
СТАТИСТИЧЕСКИ ДАННИ (към 18.9.2015 г. за страните кандидатки и потенциални кандидатки и към 1.9.2015 г. за ЕС-28)
STATISTICAL DATA (as of 18.09.2015 for candidate countries and potential candidates, and 01.09.2015 for EU-28)
СТАТИСТИЧЕСКИ РАЙОН НА ICES (СЕВЕРОИЗТОЧНА ЧАСТ НА АТЛАНТИЧЕСКИЯ ОКЕАН)
ICES STATISTICAL AREA (NORTH-EAST ATLANTIC)
СТАТИСТИЧЕСКИ РИБОЛОВНИ ЗОНИ В СЕВЕРОЗАПАДНАТА ЧАСТ НА АТЛАНТИЧЕСКИЯ ОКЕАН, ЗА КОИТО СЛЕДВА ДА СЕ ПРЕДОСТАВЯТ ДАННИ
STATISTICAL FISHING AREAS OF THE NORTHWEST ATLANTIC FOR WHICH DATA ARE TO BE SUBMITTED
СТАТИСТИЧЕСКИ РИБОЛОВНИ РЕГИОНИ В СЕВЕРОИЗТОЧНАТА ЧАСТ НА АТЛАНТИЧЕСКИЯ ОКЕАН, ЗА КОИТО ТРЯБВА ДА СЕ ПРЕДСТАВЯТ ДАННИ
STATISTICAL FISHING REGIONS OF THE NORTH-EAST ATLANTIC FOR WHICH DATA ARE TO BE SUBMITTED
СТАТУТ НА ДЪЛГОСРОЧНО ПРЕБИВАВАЩ В ПЪРВА ДЪРЖАВА-ЧЛЕНКА
LONG-TERM RESIDENT STATUS IN A FIRST MEMBER STATE
СТД е класифицирана като известен канцероген за човека през 1993 г. от Агенцията на САЩ за защита на околната среда, през 2000 г. от Министерството на здравеопазването на САЩ и през 2002 г. от Международната агенция на СЗО за изследване на рака.
ETS has been classified as a known human carcinogen by the US Environmental Protection Agency in 1993, by the U.S. Department of Health and Human Services in 2000 and by WHO International Agency for Research on Cancer in 2002.
СТД с най-големи концентрации са установени в баровете и дискотеките, като четири-часово излагане на въздействие в дискотека е аналогично на това при едномесечен съвместен живот с пушач.xvii Данните, че степента на излагане е изключително висока на места за забавления, са потвърдени при други проучвания, при които е установено, че средното излагане на въздействие на бармани е три или повече пъти над това при съжителство в домакинство, в което се пуши.xviii
The highest ETS concentrations were found in bars and discotheques, with a four-hour exposure in a discotheque being similar to that from living with a smoker for a month.xvii The finding that exposure levels are exceptionally high in hospitality venues has been confirmed by other studies, which found the average exposure of bar workers to be three or more times higher than the exposure sustained from living in a smoking household.xviii
СТД съдържа над 4 000 химически вещества, включително над 50 известни канцерогенни и много токсични агенти.
ETS contains over 4 000 chemicals, including over 50 known carcinogens and many toxic agents.
СТЕ
ETS
СТЕ беше създадена с намерението да се превърне в световен модел за подражание и да се вгради в международната система „лимити и търговия“, целяща да постави неотклонно намаляващ горен лимит на световните въглеродни емисии в съответствие с целта за ограничаване на глобалното затопляне до 2°C.
The ETS was intended to be a global trend-setter and become embedded in an international "cap-and-trade" system that would set a steadily declining global carbon emission cap in line with the 2°C target.
СТЕ би трябвало да предостави регулаторна рамка, която да е обща за енергийния сектор и за секторите с голяма енергоемкост, борейки се със загубата на конкурентоспособност с придружаващи мерки за преместване на емисиите и ускорявайки постигането на по-нататъшни подобрения в секторите, необхванати от СТЕ, които генерират повече от половината от настоящите емисии на CO2 в ЕС, по‑специално в сектора с голям потенциал за енергийна ефективност – строителството и транспорта.
The ETS should provide a common legislative framework for the energy sector and high energy-intensive sectors, tackling loss of competitiveness with measures to monitor carbon leakage, and speeding up the implementation of further improvements in non-ETS sectors, which account for more than half of current CO2 emissions in the EU, especially in sectors with real energy efficiency potential such as construction and transport.
СТЕ е двигател на международните пазари на въглеродни емисии и по-нататъшните действия следва да се градят върху настоящите действия за допълнително развиване на тези пазари.
The ETS is a driver of international carbon markets, and further action should build on ongoing action to further develop these markets.
СТЕ е насочена предимно към енергийния сектор, а не към индустрията като цяло.
The ETS focuses primarily on the energy sector and not on industry as a whole.
СТЕ е основният механизъм на ЕС за ограничаване на парниковите газове и се предпочита пред прякото облагане с данъци на въглеродните емисии или прякото регулиране.
The ETS is the EU's most significant mechanism for limiting GHGs, preferred over direct taxation on carbon or direct regulation.
СТЕ на ЕС беше въведена с цел хармонично постигане на целите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове при икономически ефективни условия.
The EU ETS was established to deliver EU emissions reduction goals in a harmonised and cost‑effective manner.
СТЕ на ЕС беше въведена с цел хармонично постигане на целите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове при икономически ефективни условия‑.
The EU ETS was established to deliver EU emissions reduction goals in a harmonised and cost‑effective manner.
СТЕ на ЕС беше създадена с цел постигане на целите за намаляване на емисиите на ЕС по хармонизиран и икономически ефективен начин.
The EU ETS was set up to deliver EU emissions reduction goals in a harmonised and cost-effective manner.
СТЕ на ЕС генерира значителни приходи за бюджетите на държавите членки.
The EU ETS generates significant revenues for Member States' budgets.
СТЕ на ЕС е важен двигател от страната на консуматорите, подпомагащ внедряването на новаторски нисковъглеродни технологии.
The EU ETS is an important demand side driver supporting the deployment of innovative low carbon technologies.
СТЕ на ЕС е водещият механизъм по разглежданата политика за постигане в ЕС на намаления на емисиите в около половината от икономиката.
The EU ETS is the flagship policy mechanism to achieve the EU's emission reductions from around half the economy.
СТЕ на ЕС е инструмент, основаващ се на количеството на емисиите, а не на цената
EU ETS is an instrument based on volume not price
СТЕ на ЕС може да продължи да изпълнява своята роля на инструмент за оптимизиране на разходите, ако се реформира и съсредоточи върху сектора за производство на енергия.
The EU ETS may still play its role as a cost-optimising tool if reshaped and focused on the power generating sector.
СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС.
The EU ETS must not have a negative impact on the competitiveness of EU industry.
СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС;
The EU ETS must not have a negative impact on the competitiveness of EU industry.
СТЕ на ЕС трябва да гарантира, че мощностите за производство на стъкло получават пълния размер на безплатните квоти за емисии, от които се нуждаят, в съответствие с референтния показател и реалните равнища на производство.
The EU ETS must guarantee that glass installations receive the full amount of free allowances they need according to the benchmark and real production levels.
СТЕ на ЕС трябва да има възможност да се свързва с други задължителни схеми за търговия с емисии, които фиксират определени тавани в абсолютна стойност на емисиите в трети държави или административни единици посредством спогодби и споразумения, които да осигурят признаването на квотите между СТЕ на ЕС и съответната схема за търговия с емисии.
The EU ETS should be able to link to other mandatory emission trading systems capping absolute emissions in third countries or administrative entities by means of arrangements and agreements to provide for the recognition of allowances between the EU ETS and the emission trading system to be linked to the EU ETS.
СТЕ на ЕС улеснява вътрешното отчитане на разходите, дължащи се на емисиите на CO2.
The EU ETS facilitates the internalisation of CO2 costs.
СТЕ на ЕС ще има важно значение за въвеждането на широк кръг нисковъглеродни технологии на пазара, така че самият енергиен отрасъл да може да приспособи инвестициите и оперативните стратегии към променящите се технологии и енергийни цени.
The EU ETS will be critical in driving a wide range of low carbon technologies into the market, so that the power sector itself can adapt its investment and operational strategies to changing energy prices and technology.
СТЕ на ЕС ще продължи да бъде отворена и след 2012 г. за въглеродни кредити от Механизма за чисто развитие и проектите за съвместно изпълнение от Протокола от Киото.
The EU ETS will continue to be open after 2012 to carbon credits from the Clean Development Mechanism and Joint Implementation projects under the Kyoto Protocol.
СТЕ на ЕС, със съответната обща за целия ЕС цена на въглеродните емисии и своята хармонизирана инфраструктура, реализира предимствата от синергиите, осигурявани от действие на равнището на ЕС.
The EU ETS with an EU-wide carbon price and its harmonised infrastructure takes advantages of the synergies that EU action can provide.
СТЕ не е инструмент за по-добро осъзнаване.
The ETS is not a tool for raising awareness.
СТЕ по начало е замислена така, че да се оптимизират разходите, свързани с процеса по смекчаване на последиците от изменението на климата, и все още се смята за основния инструмент за намаляване на емисиите.
The ETS was initially designed to optimise the costs of the mitigation process and is still now considered the major emissions reduction instrument.
СТЕ се оказа изключително спорен въпрос в рамките на състояла се дискусия на тема външната политика в областта на въздухоплаването.
ETS has proven a highly contentious issue in the context of a discussion of external aviation policy.
СТЕ следва да отчита различията в конкурентните позиции на предприятията и секторите.
the ETS should take into account variations in the competitive positions of companies and sectors.
СТИ ARTEMIS се отнася до същността на Лисабонската програма: тя ще преследва цели с подчертана стратегическа важност за конкурентоспособността на ЕС; ще насърчава по-сериозно инвестиране в областта от страна на промишлеността; ще позволи финансирането на Общността да се използва като лост за съгласуване на националното инвестиране по един гъвкав начин с общите цели, като по този начин се създаде истинско европейско научно пространство в областта и ще предостави механизъм за разширяване на участието в научноизследователски и развойни дейности и възможност за промишлеността, да предприеме съвместни действия за постигането на общи цели и за едно по-добро използване и прилагане на получените резултати.
The ARTEMIS JTI addresses the core of the Lisbon agenda: it will pursue objectives of high strategic value for EU competitiveness; will foster greater investment in the area by industry; will allow Community funding to be used as a lever to align national funding in a flexible way towards common goals and objectives, creating a true European Research Area in the field; and will provide a mechanism for broadening participation in R&D and for industry to act together towards common goals and objectives, so as to achieve greater leverage in how results are exploited and applied.
СТИ ARTEMIS ще допринесе за повече и по-качествени работни места и ще позволи по-рационално използване на работните ресурси и по-гъвкаво производство, тъй като голям брой приложения ще повишат автоматизацията и ще подпомогнат още повече работниците, увеличавайки по този начин прибавената стойност в много професии.
The ARTEMIS JTI will contribute to more and better quality jobs and enable smarter working and more agile production, as many applications will enhance automation and and support to human operators, thus increasing the added value of many jobs.
СТИ ИИЛ има за цел да подобри ситуацията на изоставане на Европа по отношение на инвестициите в научните изследвания чрез уникално по рода си сътрудничество във фармацевтичния сектор.
The IMI JTI aims to stem Europe's decline in investment in research by a unique collaboration in the pharmaceutical sector.
СТИ ИЛ цели да подобри положението чрез уникално сътрудничество във фармацевтичния сектор.
The IMI JTI aims to improve this situation by a unique collaboration in the pharmaceutical sector.
СТИ би привела в действие програма за предконкурентни дейности в областта на НИТРД, включително подобряване на материалите на горивните клетки; свързаните с тях компоненти; въздействието върху околната среда; интегрирането на водорода в двигателя с вътрешно горене; съхраняването на водорода и развитие на мрежата; интегрирането на задвижващия механизъм и технологията на производство; възобновяемия водород; електролизата; и интегрирането с УСВ.
The JTI would implement a programme of pre-competitive RTD&D including improvement of fuel cell materials; balance of plant; environmental impact; hydrogen ICE integration; hydrogen storage and grid development; drive train integration and production engineering; renewable hydrogen; electrolysis; and integration with CCS.
СТИ би укрепила Европейското изследователско пространство чрез приобщаване на заинтересованите страни от енергетиката и транспорта, публичните институции, регулаторните органи и групите потребители в съвместно усилие за развитие на технологиите в областта на горивните клетки и водорода.
The JTI would strengthen the European Research Area by gathering together stakeholders from energy and transport, public institutions, regulators and user groups in a joint effort to develop fuel cell and hydrogen technologies.
СТИ бяха въведени в 7РП като нов механизъм за извършване на научни изследвания на равнище ЕС.
JTIs were introduced in FP7 as a new mechanism for performing research at EU level.
СТИ бяха създадени именно поради евентуалните трудности, срещнати от ЕТП, които трябваше преди всичко да допринесат в значителна степен за конкурентоспособността на индустрията.
The creation of JTIs is based in particular on any difficulties encountered by the ETPs, whose role was essentially to make a key contribution to industry in the area of competitiveness.
СТИ бяха създадени именно поради трудностите, срещнати от ЕТП, които трябваше преди всичко да допринесат в значителна степен за конкурентоспособността на индустрията.
The creation of JTIs is based in particular on the difficulties encountered by the ETPs, whose role was essentially to make a key contribution to industry in the area of competitiveness.
СТИ възникват в процеса на работа на Европейските технологични платформи (ЕТП).
JTIs arise mainly from the work of European Technology Platforms (ETPs).