natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа най-неотложните действия са свързани със създаването на единен цифров пазар, който би могъл да доведе до допълнителен ръст от 4 % на БВП през следващите десет години11.
In the Digital Agenda, the most urgent actions are to create a Digital Single Market, which could deliver 4% extra GDP growth over the next ten years11.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се отправя призив към държавите-членки до 2013 г. да въведат изцяло в действие горещи линии за съобщаване на обидно или вредно онлайн съдържание.
The Digital Agenda for Europe calls on Member States to fully implement hotlines for reporting offensive or harmful online content by 2013.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се поставя също политическата цел за включване на електронното обучение в националните политики с оглед модернизиране на образуванието и обучението.
The Digital Agenda for Europe also sets out the policy objective of mainstreaming eLearning in the national policies in order to modernise education and training.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се предвижда преразглеждане на законодателството в областта на електронните подписи и засилване на работата в областта на електронната идентификация.
The Digital Agenda for Europe foresees a review of e-signatures legislation and a stepping up of work in the area of e-identification.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се препоръчва и предприемане на съгласувани действия с цел повишаване на цифровите умения на всички европейци, в това число и на възрастните хора, които представляват съществена част (приблизително 30 %) от 150-те милиона граждани, които никога не са използвали Интернет.
The Digital Agenda for Europe also recommended taking concerted action to increase the digital competences of all Europeans, including older persons, a group that is over-represented within the 150 million citizens, or about 30% of the total, who have never used the internet.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа1 се посочват съществуващите пречки пред развитието на цифровите технологии и се предлага създаването на законодателни актове относно електронните подписи (Основно действие 3) и взаимното признаване на електронната идентификация и на електронното удостоверяване на автентичност (Основно действие 16), с което да се установи ясна правна рамка, да се премахнат разпокъсаността и липсата на оперативна съвместимост, да се даде тласък на идеята за цифровото гражданство и да се пресече киберпрестъпността.
The Digital Agenda for Europe1 identifies existing barriers to Europe’s digital development and proposes legislation on e-signatures (Key Action 3) and the mutual recognition of e-identification and authentication (Key Action 16), establishing a clear legal framework so as to eliminate fragmentation and the lack of interoperability, enhance digital citizenship and prevent cybercrime.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа26 и в плана от 2010 г. за действие за електронно управление27 Европейската комисия пое ангажимент да осъществи „амбициозен план за действие за електронна Комисия през периода 2011—2015 г., включително възлагане на обществени поръчки изцяло по електронен път, стратегия за информацията в публичния сектор и политика на прозрачност“.
The Digital Agenda for Europe26 and the 2010 e-Government Action Plan27 both committed the European Commission to implement “an ambitious e-Commission Action Plan for 2011- 2015, including full electronic procurement, a public sector information strategy and a transparency policy.”
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа4 се извежда на преден план значението на стандартите в областта на ИКТ с оглед на осигуряване на оперативната съвместимост между устройства, приложения, хранилища на данни, услуги и мрежи.
The Digital Agenda for Europe4 highlights the importance of ICT standards in delivering interoperability between devices, applications, data repositories, services and networks.
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа8 се предвижда в европейското договорно право да има един незадължителен инструмент, чрез който да се преодолее разпокъсването в договорното право и да се повиши доверието на потребителите в електронната търговия.
The Digital Agenda for Europe8 envisages an optional instrument in European contract law to overcome the fragmentation of contract law and boost consumer confidence in e-commerce.
В Програмата в областта на цифровите технологии, наред с друго, се констатира необходимост от политики за намаляване на разходите за разгръщане на широколентовия достъп на територията на целия Съюз.
The Digital Agenda requires policies, inter alia, to lower the costs of broadband deployment in the entire territory of the Union.
В Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие изменението на климата се определя като едно от най-големите предизвикателства на нашето време.
The 2030 Agenda for Sustainable Development identifies climate change as one of the greatest challenges of our time.
В Програмата до 2030 г. се дава възможност на ЕС да обвърже стабилно стратегическата си ориентация с глобалните усилия за изграждане на устойчиво бъдеще, което Съюзът е начертал заедно със своите партньори.
The 2030 Agenda provides an opportunity for the EU to strongly anchor its strategic orientation in the global effort to build a sustainable future, which the Union has co-shaped together with its partners.
В Програмата до 2030 г. се предвижда и мониторинг на равнището на регионите на ООН.
The 2030 Agenda also foresees monitoring at the level of UN regions.
В Програмата до 2030 г. се предвиждат последващи действия и преглед на национално, регионално и глобално равнище.
The 2030 Agenda provides for follow up and review at national, regional and global level.
В Програмата за нови умения и работни места се набелязват пътищата за осигуряване на работни места за повече хора, като акцентът се поставя върху по-добре функциониращи и по-хомогенни пазари на труда, по-квалифицирана работна ръка, по-високо качество на работните места и на условията за труд, а също така върху насърчаването както на създаването на работни места, така и на търсенето на работна ръка.
The Agenda for New Skills and Jobs sets out the routes for bringing more people into employment, with a focus on better functioning and less segmented labour markets, a more skilled workforce, better job quality and working conditions, and the promotion of both job creation and labour demand.
В Програмата за по-сигурни квартали в Бирмингам, Обединеното кралство (Европейска награда за превенция на престъпността 2004 г.), основните цели бяха намаляване на престъпността, подобряване на качеството на живот на гражданите и насърчаване на активното участие на отделните общности в тяхната собствена сигурност14.
The basic aims of the Safer Neighbourhood programme in Birmingham (winner of the 2004 European Crime Prevention Award), were to reduce crime, improve people's quality of life and actively promote communities' involvement in ensuring their own security14.
В Програмата за по-сигурни квартали в Бирмингам, Обединеното кралство (Европейска награда за превенция на престъпността 2004 г.), основните цели бяха намаляване на различните форми на насилие и престъпност, подобряване на качеството на живот на гражданите и насърчаване на активното участие на отделните общности в тяхната собствена социална интеграция14.
The basic aims of the Safer Neighbourhood programme in Birmingham (winner of the 2004 European Crime Prevention Award), were to reduce the different forms of violence and crime, improve people's quality of life and actively promote communities' involvement in ensuring their own social integration14.
В Програмата за по-сигурни квартали в Бирмингам, Обединеното кралство (Европейска награда за превенция на престъпността 2004 г.), основните цели бяха намаляване на различните форми на насилие и престъпност, подобряване на качеството на живот на гражданите и насърчаване на активното участие на отделните общности в тяхната собствена социална интеграция15.
The basic aims of the Safer Neighbourhood programme in Birmingham (winner of the 2004 European Crime Prevention Award), were to reduce the different forms of violence and crime, improve people's quality of life and actively promote communities' involvement in ensuring their own social integration15.
В Програмата за по-сигурни квартали в Бирмингам, Обединеното кралство (програма, спечелила Европейска награда за превенция на престъпността 2004 г.), основните цели бяха намаляване на престъпността, подобряване на качеството на живот на гражданите и насърчаване на активното участие на отделните общности в тяхната собствена сигурност.
The basic aims of the Safer Neighbourhood programme in Birmingham (United Kingdom), which won the 2004 European Crime Prevention Award, were to reduce crime, improve people's quality of life and actively promote communities' involvement in ensuring their own security.
В Програмата за потребителите11 увеличаването на целите, подцелите, допустимите действия и показателите за измерване на постигането на тези цели се придружава от опита от Европейския парламент да въведе обвързваща разбивка на бюджета, която съответства на тази подробна структура, включително таван за техническата помощ.
In the Consumer11 programme, the inflation of objectives, sub-objectives, eligible actions and indicators to measure achievement of these objectives is accompanied by the attempt by the European Parliament to introduce a binding breakdown of the budget that corresponds to this detailed structure, including a ceiling for technical assistance.
В Програмата за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации (ISA)12, която последва завършената през 2009 г. програма IDABC, се набляга дори още повече върху значението на оперативната съвместимост и сътрудничеството за успешното прилагане на законодателството на ЕС.
The Interoperability Solutions for European Public Administrations (ISA) programme12, which succeeds the IDABC programme that came to an end in 2009, lays even more emphasis on the relevance of interoperability and collaboration to implement EU legislation successfully.
В Програмата на Комисията в областта на цифровите технологии за Европа се предвижда приемането на Бяла книга на Комисията, в която се определят стъпките, които Комисията ще предприеме за създаването на взаимосвързана инфраструктура за електронни обществени поръчки1.
The Commission's European Digital Agenda foresees the adoption of a Commission White Paper outlining steps that the Commission will take to establish an inter-connected e-Procurement infrastructure1.
В Програмата на Комисията в областта на цифровите технологии за Европа14 беше констатирано, че разпокъсаността на цифровия пазар, липсата на оперативна съвместимост и растящата киберпрестъпност са основните пречки пред навлизането на цифровата икономика в един благоприятен цикъл на развитие.
The Commission’s Digital Agenda for Europe14 identified the fragmentation of the digital market, the lack of interoperability and the rise in cybercrime as major obstacles to the virtuous cycle of the digital economy.
В Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. опазването и устойчивото използване на океаните се посочват като една от 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР 14) и като част от програма, която е силно обвързана с други такива.
The UN 2030 Agenda for Sustainable Development identified conservation and sustainable use of oceans as one of the 17 Sustainable Development Goals (SDG 14) and as part of a highly inter-connected agenda.
В Програмата не се предвижда постигането на средносрочната цел.
The programme does not foresee the achievement of the Medium Term Objective.
В Програмата от Стокхолм ЕС пое нови ангажименти за борба с тези престъпни мрежи.
The Stockholm Programme contains new EU undertakings to combat these criminal networks.
В Програмата от Стокхолм, приета от Европейския съвет на 10 и 11 декември 2009 г., се признава, че трудовата имиграция може да допринесе за повишаване на конкурентоспособността и икономическата жизненост и че в контекста на важните демографски предизвикателства, пред които ще бъде изправен ЕС в бъдеще, свързани с повишеното търсене на работна ръка, провеждането на гъвкави имиграционни политики ще допринесе значително за икономическото развитие и успехи на ЕС в дългосрочен план.
The Stockholm Programme, adopted by the European Council at its meeting of 10 and 11 December 2009, recognises that labour immigration can contribute to increased competitiveness and economic vitality and that, in the context of the important demographic challenges that will face the Union in the future with an increased demand for labour, flexible immigration policies will make an important contribution to the Union’s economic development and performance in the longer term.
В Програмата от Стокхолм, приета от Европейския съвет на 10 и 11 декември 2009 г., се признава, че трудовата имиграция може да допринесе за повишаване на конкурентоспособността и икономическата жизненост и че в контекста на важните демографски предизвикателства, пред които ще бъде изправен ЕС в бъдеще, свързани с повишеното търсене на работна ръка, провеждането на гъвкави имиграционни политики ще допринесе значително за икономическото развитие и успехи на ЕС в дългосрочен план.
The Stockholm Programme, adopted by the European Council of 10 and 11 December 2009, recognises that labour immigration can contribute to increased competitiveness and economic vitality and that, in the context of the important demographic challenges that will face the EU in the future with an increased demand for labour, flexible immigration policies will make an important contribution to the EU’s economic development and performance in the longer term.
В Програмата от Стокхолм, приета от Съвета на 10‑11 декември 2009 г., се потвърди ангажимента на Комисията и на Съвета за прилагане на Плана за политика относно законната миграция.
The Stockholm Programme adopted by the Council on 10-11 December 2009 reiterated the Commission and Council’s commitment to implementing the Policy Plan on Legal Migration.
В Програмата от Стокхолм, приета от Съвета на 10‑11 декември 2009 г., се потвърди ангажимента на Комисията и на Съвета за прилагане на Плана за политика относно законната миграция.
The Stockholm Programme adopted by the Council on 10/11 December 2009 reiterated the Commission and Council’s commitment to implementing the Policy Plan on Legal Migration.
В Програмата от Стокхолм, приета от Съвета на 10–11 декември 2009 г., се потвърди ангажимента на Комисията и на Съвета за прилагане на Плана за политика относно законната миграция.
The Stockholm Programme adopted by the Council on 10-11 December 2009 reiterated the Commission and Council’s commitment to implementing the Policy Plan on Legal Migration.
В Програмата от Хага от 2004 г. Европейският съвет поиска от Комисията да представи до края на 2007 г. политическа оценка на агенция FRONTEX.
In the 2004 Hague Programme the European Council requested the Commission to submit a political evaluation of the FRONTEX Agency by the end of 2007.
В Програмата от Хага, приета от Европейския съвет на 4 и 5 ноември 2004 г., бе признато, че законната миграция ще играе важна роля за напредъка в икономическото развитие, и призова Комисията да представи план за политика относно законната миграция, включващ процедури за приемане, позволяващи да се дава бърз отговор на непрекъснато променящите се потребности от мигранти на пазара на труда.
The Hague Programme, adopted by the European Council on 4 and 5 November 2004, recognised that legal migration will play an important role in advancing economic development, and asked the Commission to present a policy plan on legal migration, including admission procedures, capable of responding promptly to fluctuating demands for migrant labour in the labour market.
В Програмата от Хага, приета от Европейския съвет на 4 и 5 ноември 2004 г., бе признато, че законната миграция ще играе важна роля за укрепването на икономиката, основана на знанието, в Европа и за икономическия напредък, като по този начин ще допринесе за осъществяването на Лисабонската стратегия, и Комисията бе призована да представи план за политика относно законната миграция, включващ процедури за приемане, които да отговарят бързо на непрекъснато променящата се нужда от мигранти на пазара на труда.
The Hague Programme, adopted by the European Council on 4 and 5 November 2004, recognised that legal migration will play an important role in enhancing the knowledge-based economy in Europe, in advancing economic development, and thus in contributing to the implementation of the Lisbon Strategy, and asked the Commission to present a policy plan on legal migration, including admission procedures, capable of responding promptly to fluctuating demands for migrant labour in the labour market.
В Програмата от Хага2, приета от Европейския съвет на 4 и 5 ноември 2004 г., прилагането на Програмата за взаимно признаване се определя като главен приоритет, а Комисията се приканва да представи зелена книга относно „уреждането на стълкновения на закони в областта на имуществения режим между съпрузи, включително относно съдебната компетентност и взаимното признаване“ и се подчертава необходимостта до 2011 г. да бъде приет законодателен акт в тази област.
The Hague programme2, which was adopted by the European Council on 4 and 5 November 2004, set the implementation of the mutual recognition programme as a top priority and called on the Commission to submit a Green Paper on 'the conflict of laws in matters concerning matrimonial property regimes, including the question of jurisdiction and mutual recognition', and stressed the need to adopt legislation by 2011.
В Програмата от Хага2, приета от Европейския съвет на 4 и 5 ноември 2004 г., която определи прилагането на тази програма за взаимно признаване от 2000 г. като главен приоритет, Комисията се приканва да представи зелена книга относно „уреждането на стълкновения на закони в областта на имуществения режим между съпрузи, и по-специално относно въпроса за съдебната компетентност и взаимното признаване“ и се подчертава необходимостта до 2011 г. да бъде приет инструмент в тази област.
The Hague programme2, which was adopted by the European Council on 4 and 5 November 2004, set the implementation of the mutual recognition programme as a top priority and called on the Commission to submit a Green Paper on 'the conflict of laws in matters concerning matrimonial property regimes, including the question of jurisdiction and mutual recognition', and stressed the need to adopt legislation by 2011.
В Програмата от Хага2, приета от Европейския съвет на 4 и 5 ноември 2004 г., която определи прилагането на тази програма за взаимно признаване от 2000 г. като главен приоритет, Комисията се приканва да представи зелена книга относно „уреждането на стълкновения на закони в областта на имуществения режим между съпрузи, и по-специално относно въпроса за съдебната компетентност и взаимното признаване“ и се подчертава необходимостта до 2011 г. да бъде приет инструмент в тази област.
The Hague programme2, which was adopted by the European Council on 4 and 5 November 2004, set the implementation of the mutual recognition programme as a top priority and called on the Commission to submit a Green Paper on 'the conflict of laws in matters concerning matrimonial property regimes, including the question of jurisdiction and mutual recognition', and stressed the need to adopt such legislation by 2011.
В Програмата от Хага7 Комисията бе приканена да „внесе предложение, веднага след пълното премахване на контрола по вътрешните граници, за допълване на съществуващия механизъм за оценка по Шенген с механизъм за надзор, който включва внезапни проверки и който осигурява активното участие на експерти от държавите-членки.“
The Hague Programme7 invited the Commission ‘to submit, as soon as the abolition of controls at internal borders has been completed, a proposal to supplement the existing Schengen evaluation mechanism with a supervisory mechanism, ensuring full involvement of Member States experts, and including unannounced inspections’.
В Програмата с мерки за прилагане на принципа на взаимно признаване2 се посочва, че във връзка със съдебни разпореждания за получаване на доказателства, целта е да се гарантира, че доказателствата са допустими, да се предотврати тяхното изчезване и да се улесни изпълнението на заповеди за обиск и запор, за да могат доказателствата по наказателното дело да бъдат бързо обезпечени.
The Programme of measures to implement the principle of mutual recognition2 states that the aim, in relation to orders for the purpose of obtaining evidence, is to ensure that the evidence is admissible, to prevent its disappearance and to facilitate the enforcement of search and seizure orders, so that evidence can be quickly secured in a criminal case.
В Програмата се изтъкват няколко специфични характеристики на големите метрополиси.
The Agenda underlines some characteristics that are specific to large metropolitan areas.
В Протокола за прилагане на принципите на субсидиарност и на пропорционалност, се признава необходимостта от обширни консултации преди предложението и узаконяването на нормативните актове.
The Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality recognises the need for wide-ranging consultation before proposing and deciding on legislative acts.
В Протокола на ООН за огнестрелните оръжия — в определението за „огнестрелно оръжие“, няма наистина действащ критерий, който да може да се използва за целите на настоящия доклад: в член 3 от протокола, в който се съдържа определение за огнестрелно оръжие, към огнестрелните оръжия се причислява единствено предмет, който може „лесно да бъде преработен така, че да произведе изстрел“.
The "Firearms Protocol" does not offer any truly operative criteria for this report in its definition of a "firearm": in Article 3, the definition of firearm includes in the assimilation to a firearm only objects which can be "readily converted" for that purpose.
В Протокола от Будапеща се включват и надзорни органи от държави-членки на ЕС, които официално не са членове на КЕЗППН, като по този начин се предоставя широка основа за бъдещо развитие на трансграничния надзор по отношение на професионалните пенсии.
The Budapest Protocol includes also supervisory authorities from across the EU which are not formally members of CEIOPS, thus offering a broad basis for further development of cross-border supervision for occupational pensions.
В Протокола относно закрилата и хуманното отношение към животните се подчертава необходимостта от спазването на законовите или административните разпоредби и на характерните за съответната държава-членка обичаи, свързани по-специално с религиозните обреди, културните традиции и регионалното наследство, при формулирането и прилагането на политиките на Общността inter alia в областта на селското стопанство и вътрешния пазар.
The Protocol on protection and welfare of animals also underlines the need to respect the legislative or administrative provisions and customs of the Member States relating, in particular, to religious rites, cultural traditions and regional heritage when formulating and implementing the Community’s policies on inter alia agriculture and the internal market.
В Проучването на уменията на възрастните (PIAAC) на ОИСР от 2012 г. се установява, че в Италия, Испания и Гърциия една трета или по-голяма част от възрастните в трудоспособна възраст показват ниски нива на уменията по езикова и/или математическа грамотност.
The OECD's 2012 Survey of Adult Skills (PIAAC) found that in Italy, Spain and Greece a third or more of working-age adults display low levels of proficiency in literacy and/or numeracy skills.