natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отново изтъква своето становище, че Комисията и държавите членки следва да насърчават приемането на най-добри практики с цел смекчаване на рисковете от компенсационно изместване и от икономически загуби вследствие на неефективно разпределение на ресурсите; приканва държавите членки да отчитат рисковете от компенсационно изместване и от икономически загуби вследствие на неефективно разпределение на ресурсите при изготвянето на своите програми за развитие на селските райони и при подбора на проекти, за които има доказуема необходимост от публично подпомагане и които създават добавена стойност; изисква от Комисията да докладва на органа по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета относно постигнатия напредък по отношение на обмена на най-добри практики за смекчаване на рисковете от компенсационно изместване и от икономически загуби вследствие на неефективно разпределение на ресурсите в държавите членки;
Invites Member States to define and apply criteria that ensure the selection of effective, sustainable projects with respect to Member States’ specific objectives; calls on the Commission to ensure that these criteria are correctly and continuously applied and welcomes the Commission’s proposal for the next programming period stipulating that selection criteria should be defined for operations under all measures;
Подкрепя препоръката на Сметната палата, че през новия програмен период Комисията следва да подобри общата рамка за мониторинг и оценка по такъв начин, че тя да предоставя полезна информация относно постигнатите от финансираните проекти и мерки резултати чрез укрепване на дейностите за текуща оценка; счита, че настоящата методология, при която се използват твърде дълги доклади за средносрочна оценка, вече доказа, че е неподходяща;
Reiterates the belief that the Commission and Member States should promote the adoption of best practices in respect of the mitigation of deadweight and displacement risks; invites Member States to consider deadweight and displacement risks, both when drawing up their RDP and in project selection, and to target the aid to projects for which there is a demonstrable need for public support and which deliver added value; requests that the Commission report back to the discharge authority on the progress made as regards exchange of best practices on the mitigation of deadweight and displacement risks with Member States;
Приветства предложенията на Комисията относно системата за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г., заменящи изискването за средносрочна оценка с разширени годишни доклади за изпълнение (през 2017 и 2019 г.), в които следва да се оценява напредъка с оглед постигане на целите на програмата, както и разпоредбата, съгласно която държавите членки следва да извършват оценки по време на програмния период съобразно план за оценка; припомня на Комисията, че събирането на подробни данни на равнище мярка е задължително, за да може общата рамка за мониторинг и оценка да предостави информация за успеха на мерките;
Endorses the Court of Auditors’ recommendation that in the new programming period, the Commission should improve the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) in a way that it provides useful information on the achievements of the projects and measures financed by means of enhancement of on-going evaluation activities; believes that current methodology, using lengthy mid-term evaluation reports, has proven to be inadequate;
Част XVI
Welcomes the Commission’s proposals for the monitoring and evaluation system for the period 2014–2020, replacing the requirement of a mid-term evaluation by extended annual implementation reports (in 2017 and 2019), which are to assess progress towards achieving the objectives of the programme, and the provision that Member States should carry out evaluations during the programming period according to an evaluation plan; reminds the Commission that collecting detailed data at measure level is indispensable for enabling the CMEF to provide details as to the success of the measures;
Специален доклад № 2/2013 на Сметната палата, озаглавен „Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания?“
Part XVI
Опростяване
Special Report No 2/2013 of the Court of Auditors entitled - ‘Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?’
Изразява съгласие с цялостната оценка на Сметната палата, че „Комисията е предприела редица стъпки за опростяване на правилата за участие“, като е въвела редица административни и финансови опростявания на правилата за участие в 7РП, намаляващи административната тежест за бенефициентите и улесняващи техния достъп до програмата; счита при все това, че сроковете биха могли да бъдат допълнително съкратени въз основа на по-добра вътрешна комуникация и споделяне на най-добрите практики между генералните дирекции, както и своевременното въвеждане на нови ефективни ИТ инструменти;
Simplification
Приветства все по-широкото прилагане на единни ставки за преките и непреките разходи, включително въвеждането на средни разходи за персонал; подчертава в същото време необходимостта от постоянни усилия за стандартизиране на практиките за възстановяване на разходи;
Agrees with the overall evaluation of the Court of Auditors that ‘the Commission has taken a number of steps to simplify the rules for participation’ by introducing a number of administrative and financial simplifications to FP7 rules for participation which reduce the administrative burden on beneficiaries and facilitate their access to the programme; believes, however, that the periods could be further shortened based on improved internal communication and the sharing of best practices among DGs, as well as the timely introduction of effective new IT tools;
Изразява своята загриженост във връзка с неуспешните усилия за установяване на механизъм за сертифициране за одобряването на методологиите за изчисляване на разходите, който би дал гаранции на бенефициентите, че използваните от тях методологии се признават; счита, че широкоразпространеното въвеждане на единна ставка върху непреките разходи в рамките на „Хоризонт 2020“ ще допринесе допълнително за предотвратяване на възможни финансови злоупотреби и за намаляване на процента грешки, като по този начин ще бъде от полза за малките и средните предприятия (МСП) и ще улесни участието на потенциални бенефициенти от 12-те нови държави – членки на ЕС;
Welcomes the increased application of flat rates on direct and indirect costs, including the introduction of average personnel costs; emphasises, at the same time, the need for continued efforts towards the standardisation of reimbursement practices;
Изразява съгласие със Сметната палата, че Комисията е въвела нови ефективни фронт-офис ИТ инструменти, които съществено са подобрили взаимодействието с бенефициентите, довели са до по-малка административна тежест и за двете страни и са спомогнали да се избегне рискът от потенциално дублиране на финансирането; изразява загриженост при все това, че остава едно съществено предизвикателство, а именно оптимизацията на бек-офис ИТ инструментите, която осигурява допълнително намаляване на административната тежест и гарантира ефективна взаимосвързаност между модулите, които използват отделните генерални дирекции; приветства работата по общия бек-офис ИТ инструмент (SYGMA) и общия електронен инструмент за проследяване на работните потоци (Compass), която беше започната на много ранен етап и следва да гарантира тяхното използване в програмата „Хоризонт 2020“;
Expresses its concerns about the unsuccessful efforts to establish a certification mechanism for the approval of cost methodologies that would give assurance to the beneficiaries on their methodologies; considers that the wide-spread implementation of flat rate on indirect costs in Horizon 2020 will contribute further to preventing possible financial abuses and decreasing the error rates, thereby benefiting small and medium-sized enterprises (SMEs), thus making the participation of potential beneficiaries from the new EU-12 Member States easier;
Финансов контрол
Agrees with the Court of Auditors that the Commission has introduced effective new front-office IT tools which have substantially improved the interaction with beneficiaries, led to less administrative burden for both sides and helped to avoid the risk of potential duplication of funding; is concerned, however, that a substantial challenge remains, i.e. the optimisation of back-office IT tools which ensures a further reduction of the administrative burden and to guarantee an effective interlink between the modules used by the different DGs; embraces the work on the common back-office IT tool (SYGMA) and the common electronic workflow tool (Compass), which has started well in advance and should ensure that these will be available for Horizon 2020;
Подчертава необходимостта от постигане на подходящ баланс между по-малка административна тежест и ефективен финансов контрол; отбелязва, че поради особеностите на научноизследователската област следва да се насърчава толерантен към риска и научнообоснован подход за постигането на високи постижения в научните изследвания и по-добро въздействие на проектите; счита, че този подход ще осигури възможност на Комисията да поддържа баланса между доверието и контрола;
Financial control
Насърчава Комисията да изпълни препоръката на Сметната палата да съсредоточи предварителните проверки върху по-рисковите бенефициенти, като във връзка с това въведе рисков профил на бенефициента, въз основа на резултатите от последващите проверки и данните за изпълнението;
Emphasises the necessity to strike the right balance between less administrative burden and effective financial control; notes that due to the specifics of the research field, a risk-tolerant and science-based approach should be encouraged so as to achieve research excellence and better impact of projects; believes that this approach will allow the Commission to uphold the balance between trust and control;
Ефикасност и ефективност
Encourages the Commission to follow the Court of Auditors’ recommendation to concentrate the ex-ante checks on riskier beneficiaries, thereby introducing the beneficiary risk profile, based on results from the ex post controls and performance record;
Счита, че е необходимо да се акцентира повече върху ефективността, която е от решаващо значение за гарантиране на висококачествени научни изследвания в Европа, без да се подценява оптимизацията на административните и финансовите практики и процедури, която е особено важна за постигане на ефикасно изпълнение на Седмата рамкова програма (7РП); счита, че изграждането на европейското научноизследователско пространство е основен елемент за постигането на дългосрочен икономически просперитет и конкурентоспособност на Съюза и че то е свързано с реализирането на поставените цели и очакваните резултати от 7РП; приветства във връзка с това въвеждането на показатели за изпълнение в програмата „Хоризонт 2020“, които да измерват изпълнението на програмата от гледна точка на производителност, резултати и конкретни въздействия, като същевременно се вземат под внимание целите на програмата;
Efficiency and Effectiveness
Насърчава насочването на резултатите от научните изследвания към инициативи с осезаемо полезно въздействие върху ежедневния живот на гражданите, като например тези, които се вписват в концепцията за интелигентни градове и предотвратяват генерирането на научни изследвания заради самите научни изследвания; счита, че потенциална област за иновации и развитие на технологична и промишлена база са сигурността и отбраната; насърчава следователно по-нататъшното развитие на научноизследователските дейности в тази област с оглед на използване на възможностите за технологии с двойно предназначение и трансфер на ноу-хау към гражданския сектор с цел по-добро справяне със социалните предизвикателства;
Considers it necessary to put more emphasis on effectiveness, which is crucial for ensuring high-quality research in Europe, without underestimating the optimisation of administrative and financial practices and procedures, which is essential for achieving efficient implementation of FP7; is of the opinion that the realisation of a European Research Area is a key element for the long-term economic prosperity and competitiveness of the Union and that it is interlinked with the achievement of the established objectives and expected results from FP7; welcomes, in this regard, the introduction of performance indicators in Horizon 2020, which will measure programme implementation in terms of outputs, results and specific impacts, at the same time bearing in mind the programme objectives;
Признава трайното разминаване между резултатите от научните изследвания и успешната реализация на продуктите на пазара и настоятелно призовава Комисията да продължи да насърчава връзката „научни изследвания – иновации – пазар“ в подкрепа на сравнителната икономическа конкурентоспособност на Съюза в световен мащаб;
Encourages the channelling of research output into initiatives with a tangible beneficial impact on citizens' daily life, for example those that feed into the concept of smart cities and prevent the generation of research for the sake of research; believes that a potential area for innovation and development of technological and industrial base is security and defence; encourages, therefore, the further advancement of research activities in this field, with a view to exploiting possibilities for dual-use technologies and know-how transfer to the civilian sector, so as to better address societal challenges;
Отбелязва, че Съюзът следва да идентифицира своето конкурентно предимство в авангардни области на научните изследвания и да работи за насърчаване на млади изследователи да развиват в Европа научни изследвания на световно равнище; счита, че въвеждането на единно и всеобхватно определение за иновациите ще улесни процедурата за кандидатстване и ще повиши привлекателността на програмата за бенефициентите, особено за МСП с ограничен административен капацитет;
Acknowledges the persistent gap between research outputs and successful product realisation on the market and urges the Commission to further promote the ‘research-innovation-market’ link to boost the relative economic competitiveness of the Union on a global scale;
Нови инструменти
Notes that the Union should identify its competitive advantage in cutting-edge areas of research and should work for encouraging young researchers to develop world-class research in Europe; believes that the introduction of a uniform and comprehensive definition for innovation would facilitate the application process and boost the attractiveness of the program for beneficiaries, especially SMEs with limited administrative capacities;
Приветства въвеждането на нови форми на инструменти за рисков капитал за публично-частните партньорства по 7РП – съвместните технологични инициативи (СТИ) и механизма за финансиране с поделяне на риска (МФПР), както и резултатите, постигнати от тези инструменти за гарантиране на финансиране за дългосрочни инвестиции в промишлеността и насърчаване на частните инвестиции в научни изследвания;
New instruments
Признава факта, че някои СТИ особено успешно включиха МСП в своите проекти, като средно 21 % от общото налично финансиране беше предоставено от СТИ на МСП; отбелязва, че функционирането на СТИ беше засегнато от твърде сложната правна рамка и забраната за изпълняване на общи услуги, поради което около 52 % от техния персонал изпълняваше административни задачи;
Welcomes the implementation of new forms of venture capital instruments for public private partnerships under FP7 — Joint Technology Initiatives (JTI) and Risk-sharing finance facility (RSFF), as well as the results these instruments have achieved in ensuring funding for long-term industrial investments and fostering private investments in research;
Счита, че по-внимателният подход от страна на Комисията през първите години на въвеждането на МФПР беше разумен и в съответствие с икономическите обстоятелства в Европа; препоръчва въпреки това да се утвърди категорично, че инструментът се използва като ефикасно средство за по-рискови научноизследователски проекти, които в противен случай не биха получили подкрепа от търговските банки, но биха могли да доведат до важни иновационни пробиви; счита, че стъпка в правилната посока е установяването на инструмента за поделяне на риска, който допълва съществуващия МФПР и по този начин гарантира участието на занимаващи се с научни изследвания МСП;
Acknowledges that some JTIs have been particularly successful in involving SMEs in their projects with an average of 21 % of the total available funding provided by the JTIs to SMEs; notes that the functioning of the JTIs was affected by the overly complex legal framework and the prohibited implementation of common services which resulted in an average of 52 % of their staff devoted to administrative tasks;
Взаимодействие
Considers that the more cautious approach undertaken by the Commission in the first years of RSFF implementation was reasonable and in accordance with the economic conditions in Europe; recommends, however, that it should be established beyond doubt that the instrument is used as an efficient tool for riskier research projects which would otherwise not be supported by commercial banks but could lead to major innovation breakthroughs; is of the opinion that a step in the right direction is the establishment of the Risk Sharing Instrument (RSI), which complements the existing RSFF, thus ensuring the participation of research-based SMEs;
Отбелязва, че са необходими допълнителни усилия, за да се даде възможност на Комисията ефективно да установи различията в практиките при изпълнението на проектите и да гарантира, че отделните генерални дирекции и другите изпълнителни структури третират всички бенефициенти принципно и еднакво, с цел да се облекчи тяхната административна тежест; отбелязва необходимостта да се гарантира, че вече съществуващите Служба за справки по отношение на научните изследвания и Комитет за съгласуване на научноизследователската дейност изпълняват задачите на първоначално планирания Единен координационен център;
Synergy
Оценява, че е сложно да се насърчава по-голямо взаимодействие между 7РП и структурните фондове (СФ); счита, че Комисията би могла да засили комуникацията си с държавите членки, като представи някои добри практики, за да се гарантира, че СФ се използват ефикасно за улесняване на подхода на взаимодействие както в подготвителната фаза (изготвяне на проекта, изграждане на капацитет), така и във фазата на прилагане (демонстрация в разгърнат мащаб, утвърждаване на пазара); счита поради това, че регионалното измерение на научните изследвания и иновациите би могло да бъде засилено чрез насърчаване на комплекса иновации – научни изследвания – образование (така наречения „триъгълник на знанието“) и създаването на центрове за високи научни постижения и регионални клъстери, като във връзка с това се разширява географският обхват на 7РП с оглед на ефикасното и ефективно разпределение на проектите между всички държави членки; признава необходимостта от по-добро координиране на отпусканите от СФ средства за развитието на научноизследователска инфраструктура и последващото финансиране на изследователски дейности по рамковите програми;
Notes that further efforts are needed to enable the Commission to effectively identify diverging practices in project implementation and to ensure that all beneficiaries are treated in a consistent and uniform manner by the different Commission DGs and other implementing entities in order to ease their administrative burden; notes the need to ensure that the already existing Research Enquiry Service and Research Clearing Committee fulfil the tasks of the initially envisaged Single Clearing House;
Част XVII
Appreciates the complexity of promoting more synergy between FP7 and the Structural Funds (SF); believes that the Commission could intensify its communication with the Member States by presenting certain good practices in order to ensure that the SF are efficiently used to facilitate both the up-stream (project preparation, capacity building) and the down-stream (full-scale demonstration, market realisation) synergy approach; believes, thus, that the regional dimension of R&I could be enhanced by encouraging the innovation-research-education (the so called ‘triangle of knowledge’) and the creation of pockets of excellence and regional clusters, thereby expanding the FP 7 geographic scope with a view to the efficient and effective distribution of projects among all Member States; recognises the need for more coordination of SF allocations for development of research infrastructure and the subsequent financing of research activities under the framework programmes;
Специален доклад № 3/2013 на Сметната палата, озаглавен „Успяват ли програмите „Марко Поло“ да доведат до прехвърляне на шосейния трафик към други видове транспорт?“
Part XVII
Приветства специалния доклад на Сметната палата, озаглавен „Успяват ли програмите „Марко Поло“ да доведат до прехвърляне на шосейния трафик към други видове транспорт?“, и одобрява нейните препоръки;
Special Report No 3/2013 of the Court of Auditors entitled ‘Have the Marco Polo programmes been effective in shifting traffic off the road?’
Счита, че целите на програмите „Марко Поло“ за прехвърляне на шосеен трафик към по-щадящи околната среда видове транспорт са все още валидни и представляват основен аспект на транспортната политика на Съюза, изцяло споделяна от Парламента;
Welcomes the Court of Auditors’ Special Report ‘Have the Marco Polo programmes been effective in shifting traffic off the road?’ and endorses its recommendations;
Счита, че идеите, довели до създаването на програмата, са все още новаторски и от тях може да се развият ефикасни и устойчиви услуги за товарен превоз; счита въпреки това, че използваните инструмент и методология са били неподходящи за целите на програмата в оперативно отношение;
Considers that the objectives of the Marco Polo programmes to transfer traffic from road to more environmental modes of transport are still valid and represent a key aspect of Union transport policy, fully shared by Parliament;
Счита, че резултатите трябва да бъдат анализирани също така в контекста на пазарните промени и предизвикателствата във връзка с икономическата криза; при все това счита, че икономическият спад не може да служи като алиби за незадоволителните резултати по програмата; настоятелно призовава в този смисъл Комисията да прави изводи от резултатите по програмите „Марко Поло“ (текущо) и да възприеме най-добрите практики, а също така да извлече поуки от грешките в модела и при изпълнението с оглед на бъдещото планиране на програмите;
Is of the opinion that the ideas which lead to the creation of the programme are still innovative and can generate efficient and sustainable transport freight services; considers the fact, however, that operationally, the instrument and the methodology used were inadequate for the virtue of the programme;
Отбелязва, че не е предложен специален регламент относно финансирането на програма „Марко Поло III“ за програмния период 2014—2020 г. и че още през 2011 г. в предложенията на Комисията за новата трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) и за Механизма за свързване на Европа (МСЕ) е включена обща рамка за подкрепа на услугите за товарен превоз;
Is of the view that the results also need to be looked at in light of changes in the market and the challenges of the economic crisis; believes, however, that the economic downturn cannot serve as alibi for the underperformance of the programme; urges, in this sense, the Commission to draw conclusions from the results of Marco Polo programmes (on-going) and to take the best practices, but also to learn from errors in the design and implementation for future programming;