natgillin/translations-raw huggingface dataset:
От които: количество, пуснато на пазара на Обединеното кралство за първи път
Amounts placed on the United Kingdom market, but subsequently supplied to the Union (without United Kingdom) in bulk are not to be included
Не се включват количествата, пуснати на пазара на Обединеното кралство, но впоследствие доставени на Съюза (без Обединеното кралство) като нетни количества.
Amounts supplied to the United Kingdom market in bulk that were previously placed on the Union (without United Kingdom) market are to be included
Включват се количествата, доставени на пазара на Обединеното кралство като нетни количества, които преди това са били пуснати на пазара на Съюза (без Обединеното кралство).
Thereof: amount placed on the Union market, excluding the United Kingdom
От които: количество, пуснато на пазара на Съюза, с изключение на Обединеното кралство
13aC = 13aA – 13aB’
Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета
Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council
от 11 декември 2018 г.
of 11 December 2018
относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета
on the Governance of the Energy Union and Climate Action, amending Regulations (EC) No 663/2009 and (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council, Directives 94/22/EC, 98/70/EC, 2009/31/EC, 2009/73/EC, 2010/31/EU, 2012/27/EU and 2013/30/EU of the European Parliament and of the Council, Council Directives 2009/119/EC and (EU) 2015/652 and repealing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 и член 194, параграф 2 от него,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) and Article 194(2) thereof,
С настоящия регламент се определя необходимата законодателна основа за надеждно, приобщаващо, разходоефективно, прозрачно и предвидимо управление на Енергийния съюз и действията в областта на климата (наричан по-долу „механизъм за управление“), което да гарантира постигането на целите за 2030 г. и на дългосрочните общи цели и конкретни цели на Енергийния съюз в съответствие с Парижкото споразумение от 2015 г. относно изменението на климата след 21-вата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (наричано по-долу „Парижкото споразумение“), чрез допълващи се, последователни и амбициозни усилия от страна на Съюза и неговите държави членки, като същевременно се ограничава административната сложност.
This Regulation sets out the necessary legislative foundation for reliable, inclusive, cost-efficient, transparent and predictable governance of the Energy Union and Climate Action (governance mechanism), which ensures the achievement of the 2030 and long-term objectives and targets of the Energy Union in line with the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), through complementary, coherent and ambitious efforts by the Union and its Member States, while limiting administrative complexity.
Енергийният съюз следва да обхване пет измерения: енергийна сигурност; вътрешния енергиен пазар; енергийна ефективност; декарбонизация; и научни изследвания, иновации и конкурентоспособност.
The Energy Union should cover five dimensions: energy security; the internal energy market; energy efficiency; decarbonisation; and research, innovation and competitiveness.
Целта, която си поставя един устойчив Енергиен съюз, в центъра на който стои амбициозна политика по отношение на климата, е да осигури на потребителите в Съюза — включително домакинства и предприятията — сигурна, устойчива, конкурентоспособна и икономически достъпна енергия, както и да насърчава научните изследвания и иновациите чрез привличането на инвестиции, а за това е необходима фундаментална промяна на европейската енергийна система.
The goal of a resilient Energy Union with an ambitious climate policy at its core is to give Union consumers, including households and businesses, secure, sustainable, competitive and affordable energy, and to foster research and innovation by means of attracting investment, which requires a fundamental transformation of Europe's energy system.
Тази промяна е тясно свързана и с необходимостта да се запази, защити и подобри качеството на околната среда и да се поощри разумното и рационално използване на природните ресурси, по-специално чрез насърчаване на енергийната ефективност и икономиите на енергия, както и чрез разработване на нови и възобновяеми видове енергия.
Such a transformation is also closely linked to the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, in particular through the promotion of energy efficiency and energy savings and the development of new and renewable forms of energy.
Посочената цел може да бъде постигната само чрез координирани действия, съчетаващи законодателни и незаконодателни актове на равнището на Съюза, на регионално, национално и местно равнище.
That goal can be achieved only through coordinated action, combining both legislative and non-legislative acts at Union, regional, national and local level.
Един напълно функциониращ и устойчив енергиен съюз ще превърне Съюза във водещ регион за иновации, инвестиции, стопански растеж и социално и икономическо развитие, което от своя страна ще даде добър пример за това как преследването на големи амбиции по отношение на смекчаването на последиците от изменението на климата е тясно свързано с мерки за насърчаване на иновациите, инвестициите и растежа.
A fully functional and resilient Energy Union would convert the Union into a leading region for innovation, investment, growth and social and economic development, in turn providing a good example of how pursuing high ambitions in terms of climate change mitigation is intertwined with measures to foster innovation, investment and growth.
Наред с настоящия регламент Комисията разработи и прие серия от инициативи в секторната енергийна политика, по-специално по отношение на възобновяемата енергия, енергийната ефективност, включително по отношение на енергийните характеристики на сградите, и устройството на енергийния пазар.
Parallel to this Regulation, the Commission has developed and adopted a series of initiatives in sectoral energy policy, in particular with regard to renewable energy, energy efficiency, including on the energy performance of buildings, and market design.
Тези инициативи образуват пакет, обединен от общата тема за поставяне на енергийната ефективност на първо място, за глобална лидерска позиция на Съюза в областта на възобновяемите енергийни източници и за справедливи решения за енергийните потребители, включително чрез справяне с енергийната бедност и насърчаване на лоялната конкуренция във вътрешния пазар.
Those initiatives form a package under the overarching theme of energy efficiency first, the Union's global leadership in renewables, and a fair deal for energy consumers, including by addressing energy poverty and promoting fair competition in the internal market.
В своите заключения от 23 и 24 октомври 2014 г.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council endorsed a 2030 Framework for Energy and Climate for the Union based on four key Union-level targets: a reduction of at least 40 % in economy-wide greenhouse gas (GHG) emissions, an indicative target of improvement in energy efficiency of at least 27 %, to be reviewed by 2020 with a view to increasing the level to 30 %, a share of renewable energy consumed in the Union of at least 27 %, and electricity interconnection of at least 15 %.
Европейският съвет одобри рамка на Съюза в областта на климата и енергетиката за периода до 2030 г. въз основа на четири основни цели на равнището на Съюза: намаляване с поне 40 % на емисиите на парникови газове от цялата икономика, индикативна цел за подобряване с поне 27 % на енергийната ефективност, която да бъде преразгледана до 2020 г. с перспектива тази цел да се увеличи на 30 %, дял от поне 27 % на потребяваната в Съюза енергия от възобновяеми източници и поне 15 % междусистемна електроенергийна свързаност.
It specified that the target for renewable energy is binding at Union level and that it will be fulfilled through Member States' contributions guided by the need to deliver collectively the Union target.
В рамката бе посочено, че целта за възобновяемата енергия е обвързваща на равнището на Съюза и че тя ще бъде постигната чрез приноса на държавите членки, водени от необходимостта за колективно постигане на целта на Съюза.
A recast of Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council has introduced a new, binding, renewable energy target for the Union for 2030 of at least 32 %, including a provision for a review with a view to increasing the Union-level target by 2023.
С преработен вариант на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета беше въведена нова, обвързваща цел за Съюза в областта на възобновяемата енергия за 2030 г. от поне 32 %, включително разпоредба за преразглеждане с оглед повишаване на целта на равнището на Съюза до 2023 г.
Amendments to Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council have set the Union-level target for improvements in energy efficiency in 2030 to at least 32,5 %, including a provision for a review with a view to increasing the Union-level targets.
В изменения на Директива № 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета бе определена целта на равнището на Съюза за подобрения на енергийната ефективност през 2030 г. — най-малко с 32,5 %, включително и разпоредба за преразглеждане с оглед повишаване на целите на равнището на Съюза.
The binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide GHG emissions by 2030 compared to 1990 was formally approved as the Intended Nationally Determined Contribution of the Union and its Member States to the Paris Agreement at the Environment Council meeting on 6 March 2015.
Обвързващата цел за 2030 г. за поне 40-процентно намаление в сравнение с 1990 г. на вътрешните емисии на парникови газове от цялата икономика бе официално одобрена като планиран национално определен принос на Съюза и на неговите държави членки към Парижкото споразумение относно изменението на климата по време на заседанието на Съвета по околна среда на 6 март 2015 г.
The Paris Agreement was ratified by the Union on 5 October 2016 and entered into force on 4 November 2016.
Парижкото споразумение относно изменението на климата бе ратифицирано от Съюза на 5 октомври 2016 г. и влезе в сила на 4 ноември 2016 г.
It replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which was approved by the Union by Council Decision 2002/358/EC and which will not be continued beyond 2020.
То заменя подхода, възприет в рамките на Протокола от Киото от 1997 г., който бе одобрен от Съюза с Решение 2002/358/ЕО на Съвета и чието действие няма да продължи след 2020 г.
The Union's system for monitoring and reporting emissions and removals should be updated accordingly.
Системата на Съюза за мониторинг и докладване на емисиите и поглъщанията следва да бъде актуализирана в съответствие с тези промени.
The Paris Agreement increased the level of global ambition on climate change mitigation and sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global average temperature increase to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Парижкото споразумение повиши нивото на амбициозност на световно равнище по отношение на смекчаването на последиците от изменението на климата и определи дългосрочна цел в съответствие с целта за задържане на покачването на средната температура в световен мащаб до значително под 2 °C над нивата от прединдустриалния период и полагане на по-нататъшни усилия за ограничаване на покачването на температурата до 1,5 °C над нивата от прединдустриалния период.
In pursuit of the temperature goals in the Paris Agreement, the Union should aim to achieve a balance between anthropogenic GHG emissions by sources and removals by sinks as early as possible and, as appropriate, achieve negative emissions thereafter.
За постигане на целите по отношение на температурата в Парижкото споразумение Съюзът следва да се стреми да постигне баланс между антропогенните емисии по източници и поглъщанията от поглътители на парникови газове на възможно най-ранен етап и, ако е целесъобразно, да постигне отрицателни емисии след това.
For the climate system the cumulative total anthropogenic emissions over time are relevant for the total concentration of GHGs in the atmosphere.
По отношение на климатичната система от значение за общата концентрация на парникови газове в атмосферата са натрупаните с течение на времето общи антропогенни емисии.
Various scenarios for the Union's contribution to long-term objectives, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions in the Union by 2050 and negative emissions thereafter, and the implications of those scenarios on the remaining global and Union carbon budget should be analysed by the Commission.
Комисията следва да анализира различни сценарии за приноса на Съюза за дългосрочните цели, наред с другото сценарии за постигане в срок до 2050 г. на нетни нулеви емисии на парникови газове в рамките на Съюза, както и отрицателни емисии след това и последиците от сценариите за оставащия световен бюджет и бюджета на Съюза по отношение на въглерода.
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
Комисията следва да изготви анализ за целите на дългосрочна стратегия на Съюза за приноса на Съюза към ангажиментите съгласно Парижкото споразумение за задържане на увеличението на средната глобална температура до значително по-малко от 2 °C над равнищата от прединдустриалния период, както и за продължаване на усилията за ограничаване на повишаването на температурата до 1,5 °C над равнищата от прединдустриалния период, включително различни сценарии, наред с другото сценарий за постигане до 2050 г. на нетни нулеви емисии на парникови газове в рамките на Съюза, както и отрицателни емисии след това и последиците от сценариите за световния бюджет и бюджета на Съюза по отношение на въглерода.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
Въпреки че Съюзът се ангажира да постигне амбициозни намаления на емисиите на парникови газове до 2030 г., заплахата от изменението на климата е световен проблем.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
Поради това Съюзът и неговите държави членки следва да работят със своите международни партньори, за да се гарантира високо равнище на амбиция за всички страни в съответствие с дългосрочните цели на Парижкото споразумение.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
В своите заключения от 23 и 24 октомври 2014 г.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
Европейският съвет също така постигна съгласие, че следва да бъде разработен надежден и прозрачен механизъм за управление без каквато и да било ненужна административна тежест и с достатъчна гъвкавост за държавите членки, която да подпомогне осъществяването на целите на енергийната политика на ЕС, като същевременно се зачита изцяло свободата на държавите членки да определят своя енергиен микс.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
Европейският съвет изтъкна, че механизмът за управление следва да се основава на съществуващите градивни елементи, като националните програми в областта на климата, националните планове за възобновяема енергия и енергийна ефективност, и че е необходимо отделните направления за планиране и докладване да бъдат рационализирани и обединени.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
Декларирано бе също така съгласие да бъдат засилени ролята и правата на потребителите, прозрачността и предвидимостта за инвеститорите — наред с другото чрез системно следене на основните показатели за финансово достъпна, безопасна, конкурентоспособна, сигурна и устойчива енергийна система — както и да се улесни координацията на националните политики в областта на климата и енергетиката и да се засили регионалното сътрудничество между държавите членки.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
В своето съобщение от 25 февруари 2015 г. относно Рамкова стратегия за устойчив енергиен съюз с ориентирана към бъдещето политика по въпросите на изменението на климата Комисията посочва необходимостта от интегриран механизъм за управление, чрез което да се гарантира, че всички свързани с енергията дейности — на равнището на Съюза, на регионално, национално и местно равнище — допринасят за постигането на целите на Съюза; по този начин периметърът на управление бе разширен извън Рамката за политиките в областта на климата и енергетиката за 2030 г. и обхвана и петте измерения на Енергийния съюз.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
В своето съобщение от 18 ноември 2015 г. „Състояние на Енергийния съюз“ Комисията посочи по-конкретно, че интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, засягащи и петте измерения на Енергийния съюз, са необходими инструменти за по-стратегическо планиране на политиките в областта на енергетиката и климата.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
Като част от това съобщение указанията на Комисията до държавите членки относно интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата дават основата, за да започнат държавите членки разработването на национални планове за периода 2021—2030 г. и определят основните стълбове на механизма за управление.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
В съобщението също така бе посочено, че това управление следва да бъде правно уредено.
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
В заключенията си от 26 ноември 2015 г. относно системата на управление, Съветът призна, че управлението на Енергийния съюз ще бъде основен инструмент за неговото ефикасно и ефективно изграждане и за постигането на неговите цели.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
Съветът подчерта, че механизма за управление следва да се основава на принципите за интегриране на стратегическото планиране и докладване относно прилагането на политиките за климата и енергетиката и на координацията между участниците, отговарящи за политиките за климата и енергетиката на равнище ЕС, на регионално и национално равнище.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
Той изтъкна също така, че чрез механизма за управление следва да се гарантира постигането на приетите цели в областта на енергетиката и климата за 2030 г., както и да се следи колективният напредък на Съюза в постигането на целите на политиката по всички пет измерения на Енергийния съюз.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Резолюцията на Европейския парламент от 15 декември 2015 г., озаглавена „Към постигане на Европейски енергиен съюз“, призовава механизмът за управление на Енергийния съюз да бъде амбициозна, надеждна, прозрачна, демократична, изцяло да включва Европейския парламент и да гарантира постигането на целите за 2030 г. в областта на енергетиката и климата.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
Европейският съвет многократно е подчертавал необходимостта от предприемане на спешни мерки за осигуряване на изпълнението на минимална цел от 10 % междусистемна електроенергийна свързаност.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.