natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Що се отнася до данните, които трябва да бъдат предоставени на Комисията посредством националното планиране и докладване, информацията от държавите членки не следва да дублира данни и статистика, които вече са били предоставени чрез Евростат в контекста на Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета, във формата, определен съгласно задълженията за планиране и докладване, установени с настоящия регламент, и продължават да са на разположение в Комисията (Евростат) с непроменени стойности.
Such assessment should be undertaken on a biennial basis, and on an annual basis only where necessary, and should be consolidated in the Commission's State of the Energy Union reports.
Когато са налични и когато това е целесъобразно от гледна точка на сроковете, докладваните данни и прогнози, представени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, следва да надграждат и да са съвместими с данните на Евростат и с методологията, използвана за докладване на европейската статистика в съответствие с Регламент (ЕО) № 223/2009.
With due respect to the Commission's right of initiative, the ordinary legislative procedure, and the institutional balance of power, the European Parliament and the Council should address, on an annual basis, the progress achieved by the Energy Union on all dimensions of Energy and Climate policies.
С оглед на колективното постигане на целите на Стратегията за Енергиен съюз, по-специално създаването на напълно функциониращ и устойчив Енергиен съюз, е от основно значение Комисията да направи оценка на проектите на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и — въз основа на докладите за напредъка — на тяхното изпълнение.
The Commission should assess the overall impact of the policies and measures of the integrated national energy and climate plans on the operation of the Union climate and energy policy measures, in particular with regard to the need for additional Union policies and measures in view of the necessary increase in GHG emission reduction and removals in the Union in line with the Paris Agreement commitments.
През първия десетгодишен период това се отнася по-специално за постигането на целите на Съюза за 2030 г. в областта на енергетиката и климата и националното участие за постигането на тези цели.
Aviation has impacts on the global climate as a result of the release of CO2 as well as of other emissions, including nitrogen oxides emissions, and mechanisms, such as cirrus cloud enhancement.
Тази оценка следва да се извършва на всеки две години и, само при необходимост — ежегодно, като следва да бъде консолидирана в докладите на Комисията за състоянието на Енергийния съюз.
In the light of the rapidly developing scientific understanding of those impacts, an updated assessment of the non-CO2 impacts of aviation on the global climate is already provided for in Regulation (EU) No 525/2013.
При надлежно зачитане на правото на инициатива на Комисията, на обикновената законодателна процедура и на институционалния баланс на властта, Европейският парламент и Съветът следва да разглеждат всяка година напредъка, постигнат от Енергийния съюз, по отношение на всички аспекти на политиките в областта на енергетиката и климата.
The modelling used in this respect should be adapted to scientific progress.
Комисията следва да оцени цялостното въздействие на политиките и мерките на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата върху действието на мерките на политика на Съюза в областта на климата и енергетиката, особено по отношение на необходимостта от допълнителни политики и мерки на Съюза с оглед необходимия напредък по отношение на намаляването на емисиите и увеличаването на поглъщанията на парникови газове в Съюза в съответствие с поетите по Парижкото споразумение ангажименти.
Based on its assessments of such impacts, the Commission should, by 1 January 2020, present an updated analysis of the non-CO2 effects of aviation, accompanied, where appropriate, by a proposal on how best to address those effects.
Въздухоплаването оказва въздействие върху климата в световен мащаб в резултат на изпускането на CO2, както и на други емисии, включително емисиите на азотни оксиди, и механизми като увеличаването на перестите облаци.
In accordance with the current UNFCCC GHG reporting guidelines, the calculation and reporting of methane emissions is based on global warming potentials (GWP) relating to a 100-year time horizon.
С оглед на бързо развиващото се научно разбиране на тези въздействия, в Регламент (ЕС) № 525/2013 бе предвидено извършването на актуална оценка на несвързаното с емисии на CO2 въздействие на въздухоплаването върху климата в световен мащаб.
Given the high GWP and relatively short atmospheric lifetime of methane, leading to a significant impact on the climate in the short and middle term, the Commission should analyse the implications for implementing policies and measures for the purpose of reducing the short- and middle-term impact of methane emissions on Union GHG emissions.
Моделирането, което се използва за тази цел, следва да бъде приведено в съответствие с научния прогрес.
The Commission should consider policy options for rapidly addressing methane emissions and should put forward a Union strategic plan for methane as an integral part of the Union's long-term strategy.
Въз основа на своите оценки на това въздействие Комисията следва да представи до 1 януари 2020 г. актуализиран анализ на несвързаните с емисии на CO2 последици от въздухоплаването, придружено, когато това е целесъобразно, от предложение относно най-добрия начин за справяне с тези последици.
To help ensure coherence between national and Union policies and objectives of the Energy Union, there should be an ongoing dialogue between the Commission and the Member States and, where appropriate, between the Member States.
Съгласно настоящите насоки за докладване на парниковите газове по линия на РКООНИК изчислението и докладването на емисиите от метан се основават на потенциал за глобално затопляне в стогодишна перспектива.
As appropriate, the Commission should issue recommendations to Member States, including on the level of ambition of the draft integrated national energy and climate plans, on the subsequent implementation of policies and measures of the notified integrated national energy and climate plans, and on other national policies and measures of relevance for the implementation of the Energy Union.
Като се имат предвид високият потенциал за глобално затопляне и относително краткият живот на метана в атмосферата, което оказва значително въздействие върху климата в краткосрочен и средносрочен план, Комисията следва да анализира последствията от политиките и мерките по прилагане за целите на намаляването на краткосрочното и средносрочното въздействие на емисиите от метан върху емисиите от парникови газове на Съюза.
Whereas recommendations have no binding force, as set out in Article 288 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States should nevertheless take due account of such recommendations and explain in subsequent progress reports how they have done so.
Комисията следва да разгледа вариантите за политики за бързо справяне с емисиите от метан и да представи стратегически план на Съюза за метана като неразделна част от дългосрочната стратегия на Съюза.
With regard to renewable energy, the Commission assessment is to be based on the objective criteria.
За да се осигури последователност между политиките и общите цели на Енергийния съюз на национално равнище и на равнището на Съюза, следва да се осигури постоянен диалог между Комисията и държавите членки, а когато е целесъобразно, и между държавите членки.
If the Commission issues a recommendation with regard to a Member State's draft national plan, it should do so as quickly as possible, having regard, on the one hand, to the need for the Commission to add up certain quantified planned contributions of all Member States in order to assess the ambition at Union level, and, on the other, the need to provide adequate time for the Member State concerned to take due consideration of the Commission's recommendations before finalising its national plan, and the need to avoid the risk of delay of the Member State's national plan.
По целесъобразност Комисията следва да отправя препоръки към държавите членки, включително по отношение на степента на амбициозност на проектите на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, последващото изпълнение на политиките и мерките в нотифицираните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и други национални политики и мерки от значение за реализирането на Енергийния съюз.
Cost-effective deployment of renewable energy is one of the key objective criteria for assessing Member States' contributions.
Макар и препоръките да нямат задължителен характер, както е посочено в член 288 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), държавите членки следва въпреки това да вземат надлежно предвид тези препоръки и в следващите си доклади за напредъка да разяснят по какъв начин е било постигнато това.
The cost structure of deploying renewable energy is complex and varies significantly between Member States.
По отношение на възобновяемата енергия оценката на Комисията следва да се основава на обективните критерии.
It includes not only the costs of support schemes, but, inter alia, the connection costs of installations, system backup, providing system security and costs that need to be borne when complying with environmental restrictions.
Ако Комисията отправи препоръка във връзка с проекта за национален план на дадена държава членка, тя следва да го направи възможно най-бързо, като се има предвид, от една страна, необходимостта Комисията да събере определени планирани количествени приноси от всички държави членки, за да прецени равнището на амбиция в рамките на Съюза, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели надлежно внимание на препоръките на Комисията преди финализирането на националния план, както и необходимостта да се избегне рискът от забавяне на националния план на държавата членка.
Thus, when comparing Member States based on that criterion, all costs related to deployment, whether they are borne by the Member State, final consumers or project developers, should be accounted for.
Разходоефективното използване на възобновяема енергия е един от основните обективни критерии за оценяване на приноса на държавите членки.
The Commission's recommendations with regard to the Member States' renewable ambitions should be based on a formula set out in this Regulation which is based on objective criteria.
Структурата на разходите на използването на възобновяема енергия е сложна и варира значително между държавите членки.
Thus, the assessment of the renewable energy ambition of the Member States should indicate the relative effort made by the Member States, while also taking into consideration relevant circumstances affecting the renewable energy development.
Тя включва не само разходите за схеми за подпомагане, но, наред с другото, разходите за свързване на инсталации, за резервен вариант на системата, за гарантиране на сигурността на системата и разходите по спазването на ограниченията, свързани с околната среда.
The assessment should also include data originating from independent quantitative or qualitative data sources.
По този начин при сравняването на държавите членки по този критерий следва да бъдат взети предвид всички разходи, свързани с използването, независимо дали се поемат от държавата членка, крайните потребители или проектантските структури.
Should the ambition of integrated national energy and climate plans or their updates be insufficient for the collective achievement of the Energy Union objectives and, for the first period, in particular the 2030 targets for renewable energy and energy efficiency, the Commission should take measures at Union level in order to ensure the collective achievement of those objectives and targets (thereby closing any ‘ambition gap’).
Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в настоящия регламент, която се основава на обективни критерии.
Should progress made by the Union towards those objectives and targets be insufficient for their delivery, the Commission should, in addition to issuing recommendations, propose measures and exercise its powers at Union level or Member States should take additional measures in order to ensure achievement of these objectives and targets (thereby closing any ‘delivery gap’).
Така оценката на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да показва относителните усилия на държавите членки, като същевременно взема предвид съответните обстоятелства, които влияят върху развитието в областта на възобновяемата енергия.
Such measures should also take into account early efforts made by Member States towards the 2030 target for renewable energy by reaching in or before 2020 a share of energy from renewable sources above its national binding target, or by making early progress towards its national binding 2020 target or in the implementation of its contribution to the Union's binding target of at least 32 % of renewable energy in 2030.
Оценката следва да включва също така данни от независими източници на количествени или качествени данни.
In the area of renewable energy, such measures can also include voluntary financial contributions by Member States to a Union renewable energy financing mechanism managed by the Commission, which would be used to contribute to the most cost-efficient renewable energy projects across the Union, thus providing the Member States with the option to contribute to the Union target achievement at the lowest possible cost.
Ако степента на амбиция на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и техните актуализации не е достатъчна за колективното постигане на целите на Енергийния съюз и по-специално, за първия период, на целевите стойности за 2030 г. в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, Комисията следва да предприеме мерки на равнище на Съюза, за да гарантира колективното постигане на тези общи и конкретни цели (като по този начин се отстранят евентуалните различия в степента на амбиция).
Member States' national renewable energy targets for 2020 should serve as baseline shares of renewable energy from 2021 onwards and should be maintained throughout the period.
Ако напредъкът на Съюза в посока на постигането на тези общи и конкретни цели е недостатъчен, Комисията следва, в допълнение към отправените препоръки, да предложи мерки и да упражни своите правомощия на равнище на Съюза или държавите членки следва да приемат допълнителни мерки с цел да се осигури постигането на тези общи и конкретни цели (като по този начин се отстранят евентуалните различия в степента на постигане).
In the area of energy efficiency, additional measures can, in particular, aim to improve the energy efficiency of products, buildings and transport.
Тези мерки следва също така да вземат под внимание ранни усилия на държавите членки за постигане на целта към 2030 г. за енергията от възобновяеми източници чрез достигане през 2020 г. или преди това до дял на енергията от възобновяеми източници, надхвърлящ тяхната национална задължителна цел, или чрез отбелязване на ранен напредък в посока постигане на националната обвързваща цел за 2020 г. или в изпълнението на техния принос за постигане на обвързващата цел на Съюза за поне 32 % енергия от възобновяеми източници през 2030 г.
Member States' national renewable energy targets for 2020 as set out in Annex I to Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council should serve as the starting point for their national indicative trajectory for the period 2021 to 2030, unless a Member State voluntarily decides to set a higher starting point.
В областта на енергията от възобновяеми източници тези мерки могат да включват също доброволен финансов принос от страна на държавите членки в механизъм на Съюза за финансиране в областта на енергията от възобновяеми източници, управляван от Комисията, който да се използва за финансирането на най-ефективните по отношение на разходите проекти за възобновяеми енергийни източници на територията на Съюза, като по този начин на държавите членки се дава възможността да допринесат за постигането на целта на Съюза при възможно най-ниски разходи.
In addition, they should constitute for this period a mandatory baseline share that forms equally part of Directive (EU) 2018/2001.
Националните цели на държавите членки в областта на възобновяемата енергия за 2020 г. следва да служат като базови дялове в областта на енергията от възобновяеми източници от 2021 г. нататък и следва да бъдат запазени през целия период.
Consequently, in that period the share of energy from renewable sources in each Member State's gross final consumption of energy should not be lower than its baseline share.
В областта на енергийната ефективност допълнителните мерки могат по-специално да имат за цел да подобрят енергийната ефективност на продуктите, сградите и транспорта.
If a Member State does not maintain its baseline share as measured over a one-year period, it should, within one year, take additional measures to cover this gap to its baseline scenario.
Националните цели на държавите членки за 2020 г. в областта на възобновяемата енергия, както е определено в приложение I към Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета, следва да служат като отправна точка за националната им индикативна крива за периода 2021—2030 г., освен ако дадена държава членка не реши доброволно да определи по-висока отправна точка.
Where a Member State has effectively taken such necessary measures and fulfilled its obligation to cover the gap, it should be deemed to comply with the mandatory requirements of its base-line scenario as from the moment in time when the gap in question occurred and both under this Regulation and under Directive (EU) 2018/2001.
Освен това за този период те следва да съставляват задължителен базов дял, който представлява също част от Директива (ЕС) 2018/2001.
In order to enable adequate monitoring and early corrective action by Member States and the Commission, and in order to avoid the ‘free rider’ effect, the indicative trajectories of all Member States and, as a result, also the indicative trajectory of the Union should reach, in 2022, 2025 and 2027 at least certain minimum percentages of the total increase in renewable energy foreseen for 2030, as set out in this Regulation.
Следователно през този период делът на енергията от възобновяеми източници във всяка държава членка от брутното крайно потребление на енергия следва да не бъде по-нисък от базовия ѝ дял.
The achievement of these ‘reference points’ in 2022, 2025 and 2027 will be assessed by the Commission on the basis, inter alia, of the Member States' integrated national energy and climate progress reports that Member States should present.
Ако дадена държава членка не поддържа базовия си дял, измерен за едногодишен период, тя следва, в рамките на една година, да предприеме допълнителни мерки, за да покрие тази разлика спрямо основния сценарий.
Member States below their reference points should explain in their next progress report how they will cover the gap.
Когато дадена държава членка действително е предприела необходимите мерки и е изпълнила задължението си да покрие разликата, тя следва да се разглежда като изпълнила задължителните изисквания на предвидения за нея базов сценарий, считано от момента на възникване на въпросната разлика и едновременно съгласно настоящия регламент и съгласно Директива (ЕС) 2018/2001.
If the indicative reference points of the Union are not met, Member States below their reference points should cover the gap by implementing additional measures.
С цел да се осигури възможност за подходящо наблюдение и ранни коригиращи действия от страна на държавите членки и Комисията, както и с цел да се предотврати „ефекта на паразитизъм“, индикативните криви на всички държави членки, а в резултат на това и индикативната крива на Съюза, следва да достигнат през 2022 г., 2025 г. и 2027 г. поне определени минимални проценти от общото увеличаване на енергията от възобновяеми източници, предвидено за 2030 г., съгласно настоящия регламент.
The Union and the Member States should strive to provide the most up-to-date information on their GHG emissions and removals.
Достигането на тези „референтни стойности“ през 2022 г., 2025 г. и 2027 г. ще се оценява от Комисията въз основа, наред с другото, на интегрираните национални доклади на държавите членки за напредъка в областта на енергетиката и климата, които те следва да представят.
This Regulation should enable such estimates to be prepared in the shortest timeframes possible by using statistical and other information, such as, where appropriate, space-based data provided by the Copernicus Programme established by Regulation (EU) No 377/2014 of the European Parliament and of the Council and by other satellite systems.
Държавите членки, които са под техните референтни стойности, трябва да разяснят в следващия си доклад за напредъка как ще покрият разликата.
Under Regulation (EU) 2018/842, the approach of the annual commitment cycle taken in Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council should continue.
Ако индикативните референтни стойности на Съюза не са спазени, държавите членки, чиито стойности са под референтните, следва да приложат допълнителни мерки за покриване на разликата.
That approach requires a comprehensive review of Member States' GHG inventories to enable the assessment of compliance and the application of corrective action, where necessary.
Съюзът и държавите членки следва да се стремят да предоставят възможно най-актуална информация за своите емисии и поглъщания на парникови газове.
A review process at Union level of the GHG inventories submitted by Member States is necessary to ensure that compliance with Regulation (EU) 2018/842 is assessed in a credible, consistent, transparent and timely manner.
Настоящият регламент следва да предоставя възможност за изготвянето на такива оценки във възможно най-кратки срокове чрез използването на статистическа и друга информация, като например, доколкото е уместно, данни, получени с космически средства и предоставяни от програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета и от други сателитни системи.
Member States and the Commission should ensure close cooperation on all matters relating to the implementation of the Energy Union, with close involvement of the European Parliament on matters related to this Regulation.
Съгласно Регламент (ЕС) 2018/842 подходът на разпределяне на ангажиментите на годишна база, възприет съгласно Решение № 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета следва да продължи да се прилага.
The Commission should as appropriate assist Member States in implementing this Regulation, particularly with regard to the establishment of the integrated national energy and climate plans and associated capacity building, including by mobilising internal resources from internal modelling capacity and, where appropriate, external expertise.
Този подход изисква цялостен преглед на инвентаризациите на парниковите газове на държавите членки, за да се даде възможност за оценка на съответствието и прилагане на коригиращи действия при необходимост.
Member States should ensure that their integrated national energy and climate plans take into consideration the latest country-specific recommendations issued in the context of the European Semester.