natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Регламент (ЕС) 2016/1139 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2016 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за видовете риболов, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета (ОВ L 191, 15.7.2016 г., стр.
Regulation (EU) 2016/1139 of the European Parliament and of the Council of 6 July 2016 establishing a multiannual plan for the stocks of cod, herring and sprat in the Baltic Sea and the fisheries exploiting those stocks, amending Council Regulation (EC) No 2187/2005 and repealing Council Regulation (EC) No 1098/2007 (OJ L 191, 15.7.2016, p.
Делегиран регламент (ЕС) 2018/212 на Комисията
Commission Delegated Regulation (EU) 2018/212
за изменение на Делегиран регламент (ЕС) 2016/1675 за допълване на Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета, по отношение на добавянето на Тринидад и Тобаго, Тунис и Шри Ланка в таблицата в точка I от приложението
amending Delegated Regulation (EU) 2016/1675 supplementing Directive (EU) 2015/849 of the European Parliament and of the Council, as regards adding Sri Lanka, Trinidad and Tobago, and Tunisia to the table in point I of the Annex
Поради това Директива (ЕС) 2015/849 предвижда, че Комисията следва да идентифицира високорисковите трети държави, които имат стратегически слабости в националните си уредби за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, представляващи съществена заплаха за финансовата система на Съюза.
Hence Directive (EU) 2015/849 provides that the Commission should identify high-risk third countries which present strategic deficiencies in their regimes on anti-money-laundering and countering terrorist financing that pose significant threats to the financial system of the Union.
Комисията следва да преразглежда списъка на високорисковите трети държави, изброени в Делегиран регламент (ЕС) 2016/1675, в подходящи моменти с оглед на постигнатия от тези високорискови трети държави напредък в отстраняването на стратегическите слабости в тяхната уредба за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.
The Commission should review the list of high-risk third countries listed in Delegated Regulation (EU) 2016/1675 at appropriate times in light of the progress made by those high-risk third countries in removing the strategic deficiencies in their regime on anti-money-laundering and countering terrorist financing (‘AML/CFT’).
Комисията следва да вземе предвид в оценките си новата информация от международни организации и определящи стандартите органи, като например издаваните от Специалната група за финансови действия (FATF) документи.
The Commission should take account in its assessments of new information from international organisations and standard-setters, such as those issued by the Financial Action Task Force (FATF).
Въз основа на тази информация Комисията следва също така да идентифицира допълнителни високорискови трети държави, които имат стратегически слабости в националната си уредба за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.
In light of this information, the Commission should also identify additional high-risk third countries presenting strategic deficiencies in their AML/CFT regime.
В съответствие с критериите, определени в Директива (ЕС) 2015/849, Комисията взе предвид скорошната налична информация, по-специално скорошните публични изявления на FATF и документа на FATF, озаглавен „Подобряване на съответствието на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма в световен мащаб: непрекъснат процес“, както и докладите на Групата за преглед на международното сътрудничество, изготвени за FATF, по отношение на рисковете, произтичащи от отделни трети държави, в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива (ЕС) 2015/849.
In line with the criteria set out in Directive (EU) 2015/849, the Commission took into account the recent available information, in particular recent FATF Public Statements and the FATF document ‘Improving Global AML/CFT Compliance: ongoing process’, and FATF reports of the International Cooperation Review Group in relation to the risks posed by individual third countries in line with Article 9(4) of Directive (EU) 2015/849.
FATF определи Тринидад и Тобаго, Тунис и Шри Ланка като държави със стратегически слабости в националната си уредба за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, които представляват риск за международната финансова система, поради което държавите са разработили план за действие с FATF.
The FATF identified Sri Lanka, Trinidad and Tobago, and Tunisia as having strategic AML/CFT deficiencies that pose a risk to the international financial system, for which they have developed an action plan with the FATF.
Следователно, като се вземат под внимание високата степен на интеграция на международната финансова система, тясната връзка между пазарните субекти, високият обем на трансграничните сделки от или към Съюза, както и степента на отваряне на пазара, Комисията смята, че всяка заплаха за международната финансова система, свързана с изпирането на пари и финансирането на тероризма, представлява заплаха и за финансовата система на Съюза.
Considering the high level of integration of the international financial system, the close connection of market operators, the high volume of cross-border transactions to or from the Union, as well as the degree of market opening, the Commission hence considers that any AML/CFT threat posed to the international financial system also represents a threat for the Union financial system.
В съответствие с най-актуалната съответна информация в анализа на Комисията се стига до заключението, че Тринидад и Тобаго, Тунис и Шри Ланка следва да бъдат разглеждани като трети държави, в чиито национални уредби за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма са налице стратегически слабости, които представляват съществена заплаха за финансовата система на Съюза, в съответствие с критериите, посочени в член 9 от Директива (ЕС) 2015/849.
In accordance with the latest relevant information, the Commission's analysis has concluded that Sri Lanka, Trinidad and Tobago, and Tunisia should be considered third-country jurisdictions which have strategic deficiencies in their AML/CFT regime that pose significant threats to the financial system of the Union in accordance with the criteria set out in Article 9 of Directive (EU) 2015/849.
Тези държави обаче поеха писмен политически ангажимент на високо равнище да преодолеят установените слабости и изработиха план за действие с FATF с оглед изпълнението на изискванията, установени в Директива (ЕС) 2015/849.
However, these countries have provided a written high-level political commitment to address the identified deficiencies and have developed an action plan with FATF, which would allow the requirements laid down in Directive (EU) 2015/849 to be met.
Комисията ще извърши нова оценка на статута на тези държави в контекста на изпълнението на горепосочения ангажимент.
The Commission will reassess these countries' status in the light of the implementation of the above commitment.
Поради това Делегиран регламент (ЕС) 2016/1675 следва да бъде съответно изменен,
Delegated Regulation (EU) 2016/1675 should therefore be amended accordingly,
В таблицата в точка I от приложението към Делегиран регламент (ЕС) 2016/1675 се вмъкват следните редове:
In the Annex to Delegated Regulation (EU) 2016/1675, in the table in point I the following lines are inserted:
Тунис“
Tunisia’
Регламент (ЕС) 2018/213 на Комисията
Commission Regulation (EU) 2018/213
за използването на бисфенол А в лакове и покрития, предназначени за контакт с храни, и за изменение на Регламент (ЕС) № 10/2011 по отношение на употребата на веществото в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни
on the use of bisphenol A in varnishes and coatings intended to come into contact with food and amending Regulation (EU) No 10/2011 as regards the use of that substance in plastic food contact materials
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1935/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 27 октомври 2004 г. относно материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, и за отмяна на Директиви 80/590/ЕИО и 89/109/ЕИО, и по-специално член 5, параграф 1, букви г), д), з), и) и й) от него,
Having regard to Regulation (EC) No 1935/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on materials and articles intended to come into contact with food and repealing Directives 80/590/EEC and 89/109/EEC, and in particular points (d), (e), (h), (i) and (j) of Article 5(1) thereof,
Веществото 2,2-бис(4-хидроксифенил)пропан (CAS № 0000080-05-7), известно като бисфенол А (наричано по-нататък „BPA“), се използва в производството на определени материали и предмети, предназначени за контакт с храни, като например поликарбонатните пластмаси и епоксидните смоли, използвани в лакове и покрития.
The substance 2,2-bis(4-hydroxyphenyl)propane (CAS 0000080-05-7), commonly known as bisphenol A (BPA) is used in the manufacture of certain materials and articles intended to come into contact with food, such as polycarbonate plastic and epoxy resins used in varnishes and coatings.
BPA може да мигрира в храната от материала или от предмета, с който храната е в контакт.
BPA can migrate into food from the material or article with which it is in contact, resulting in exposure to BPA for consumers of those foods.
Това води до експозиция на BPA за потребителите на тези храни.
The use of BPA as a monomer in the production of plastic materials and articles is authorised by Commission Regulation (EU) No 10/2011.
Използването на BPA като мономер за производството на материали и предмети от пластмаси е разрешено с Регламент (ЕС) № 10/2011 на Комисията.
The authorisation is subject to a specific migration limit (SML) of 0,6 mg of BPA per kg of food (mg/kg) based on a previous evaluation by the Scientific Committee on Food.
Предоставянето на разрешение е обвързано със спазването на граница на специфична миграция („ГСМ“) от 0,6 mg BPA на kg храна (mg/kg), въз основа на предходна оценка от Научния комитет по храните.
The European Food Safety Authority (the Authority) has reviewed scientific information and updated its opinion on BPA in 2006, 2008, 2010 and 2011.
Европейският орган за безопасност на храните („Органът“) преразгледа научната информация и актуализира становището си относно BPA през 2006 г., 2008 г., 2010 г. и 2011 г..
A prohibition is in place on its use in the manufacture of polycarbonate infant feeding bottles on the basis of the precautionary principle.
Въз основа на принципа на предохранителните мерки е въведена забрана за употребата му в производството на поликарбонатни шишета за хранене на кърмачета.
After the publication of its scientific advice on BPA in 2011, the Authority noted that its exposure assessment which dated back to its 2006 opinion needed to be updated in light of new data and that the relevance of dietary exposure in the context of other routes of exposure should also be investigated.
След публикуването на своето научно становище относно BPA през 2011 г.
The Authority decided to undertake a full re-evaluation of BPA based on the most recent scientific evidence.
Органът установи, че неговата оценка на експозицията, която се позовава на становището му от 2006 г., трябва да бъде актуализирана предвид новите данни и че следва също така да се проучи уместността на хранителната експозиция в контекста на други пътища на експозиция.
In 2012, in accordance with Article 29(1)(b) of Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council, the Authority asked its scientific Panel on Food Contact Materials, Enzymes, Flavourings and Processing Aids (CEF) to provide a scientific opinion on the risks to public health related to the presence of BPA in foodstuffs.
Органът реши да извърши цялостна преоценка на BPA въз основа на най-съвременните научни доказателства.
The Authority adopted an opinion on 11 December 2014, having reviewed the available data and scientific studies published from 2006 to 2012 as well as some studies available in 2013.
През 2012 г., в съответствие с член 29, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета, Органът поиска от Експертната група по материали, които влизат в контакт с храни, ензими, аромати и спомагателни средства за обработка (CEF) да предостави научно становище относно рисковете за общественото здраве, свързани с наличието на BPA в храните.
In that opinion, the Authority established changes in mean relative kidney weight in a two-generation study in mice as the critical endpoint and calculated a Benchmark Dose (Lower Confidence Limit) (BMDL10) of 8960 μg/kg bw per day.
На 11 декември 2014 г.
It was able to apply new toxicokinetic data to allow a more accurate substance-specific extrapolation of data from animals to humans and established a human equivalent dose (HED) of 609 μg/kg bw per day.
Органът прие становище, след като разгледа наличните данни и научните изследвания, публикувани от 2006 до 2012 г., както и някои изследвания от 2013 г.
The HED was used as a reference point for establishing a health-based guidance value for BPA.
В посоченото становище Органът установи промени в средното относително тегло на бъбреците при изпитване върху две поколения мишки, определено като критичната крайна точка, и изчисли еталонна доза (долна граница на доверителния интервал) (BMDL10) от 8960 μg/kg телесно тегло на ден.
To establish this health-based guidance value, the Authority applied an uncertainty factor of 2,5 for inter-species differences and 10 for intra-species differences.
Той имаше възможност да приложи нови токсикокинетични данни, позволяващи специфично за веществото и по-точно екстраполиране на данни от животните спрямо хората, и установи еквивалентна доза при хора (HED) от 609 μg/kg телесно тегло на ден.
It applied an additional factor of 6 to take into account uncertainties surrounding potential health effects of BPA on the mammary gland, reproductive, metabolic, neurobehavioural and immune systems.
HED беше използвана като отправна точка за установяване на ориентировъчна стойност на BPA въз основа на здравни критерии.
As a result, an overall uncertainty factor of 150 was applied to establish a new Tolerable Daily Intake (TDI) of 4 μg/kg bw per day.
С цел да се установи посочената ориентировъчна стойност въз основа на здравни критерии Органът приложи коефициент на неопределеност от 2,5 за междувидови различия и съответно 10 за вътрешновидови.
However, the Authority designated the TDI as temporary (t-TDI) pending the anticipated outcome of a long-term toxicity study on BPA in rodents being undertaken by the National Toxicology Program/Food and Drug Administration (NTP/FDA) in the United States of America (USA).
Той приложи допълнителен коефициент от 6, за да се вземе предвид неопределеността при потенциалните последици за здравето от BPA за млечната жлеза, половата система, метаболизма, имунната система, както и невроповеденческите ефекти.
The Authority noted that dietary exposure to BPA is below the t-TDI and concluded that there is no health concern at the estimated levels of exposure.
В резултат на това беше приложен общ коефициент на неопределеност от 150, за да се установи нова приемлива дневна доза (ПДД) от 4 μg/kg телесно тегло на ден.
In its opinion adopted on 11 December 2014, the Authority also estimated non-dietary sources of exposure as well as those from the diet.
Органът обаче определи ПДД като временна приемлива дневна доза (в-ПДД) в очакване на резултатите от дългосрочно изследване за токсичността на BPA при гризачи, което се извършва в рамките на националната токсикологична програма/Администрацията по храните и лекарствата (National Toxicology Program/ Food and Drug Administration — NTP/FDA) в Съединените американски щати (САЩ).
Non-dietary sources include exposure through air, ingestion of dust and uptake through the skin as a result of contact with thermal paper and cosmetics.
Органът отбеляза, че хранителната експозиция на BPA е по-ниска от в-ПДД и стигна до заключението, че няма опасения за здравето при оценените нива на експозиция.
The Panel concluded that the central estimates for aggregated exposure to BPA through dietary and non-dietary sources for the highest exposed groups including infants, children and adolescents, are below the t-TDI and that the health concern for BPA is low at the estimated levels of aggregated exposure.
В становището си, прието на 11 декември 2014 г., Органът също така оцени нехранителните източници на експозиция, наред с хранителните източници на експозиция.
Following the opinion published by the Authority in 2014, the current SML for plastic materials and articles should be updated to take account of the new t-TDI.
Нехранителните източници включват експозиция чрез въздуха, чрез поглъщане на прах и чрез кожата в резултат на контакт с термична хартия и козметични продукти.
The setting of the SML uses a conventional exposure assumption that 1 kg of food is consumed daily by a person of 60 kg body weight and that all exposure comes from food contact materials.
Експертната група стигна до заключението, че централните оценки за съвкупната експозиция на BPA чрез хранителни и нехранителни източници по отношение на групите с най-голяма степен на експозиция, между които са кърмачетата, децата и юношите, са под в-ПДД, и че опасенията за здравето във връзка с BPA са слаби при оценените нива на съвкупна експозиция.
Article 5(1)(e) of Regulation (EC) No 1935/2004 establishes that specific limits on the migration of certain constituents into or onto food should take due account of other possible sources of exposure to those constituents.
Вследствие на становището на Органа, публикувано през 2014 г., приложимата понастоящем ГСМ за материалите и предметите от пластмаси следва да бъде актуализирана, за да се вземе предвид новата в-ПДД.
The Authority noted that exposure from non-dietary sources of BPA may contribute a significant proportion of overall exposure for some population groups and that in addition to these non-dietary sources, non-canned meat and meat products were found to be a major contributor to BPA exposure for several population groups.
Определянето на ГСМ се основава на общоприетото допускане за експозиция, според което 1 kg храна се консумира дневно от човек с телесно тегло от 60 kg, като същевременно цялата експозиция е от материали, предназначени за контакт с храни.
In such cases where sources other than food contact materials may contribute significantly to the potential overall exposure of a substance, it is not appropriate to allocate the full TDI to food contact materials and a lower value should be used.
Член 5, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕО) № 1935/2004 постановява, че в конкретните допустими граници за миграция във или върху храните на съставките следва надлежно да са взети предвид други възможни източници на експозиция на такива съставки.
Taking into account conventional assumptions on the use of allocation factors for food contact materials, including that the overall exposure does not exceed the t-TDI and the uncertainty factor of 150 in the derivation of the t-TDI, as well as the data in the Authority's opinion on sources of BPA other than food contact materials, an allocation factor of 20 % is considered appropriate when setting the SML.
Органът отбеляза, че експозицията от нехранителни източници на ВРА може да представлява значителна част от цялостната експозиция за някои групи от населението и че е установено, че освен нехранителните източници важен фактор за експозиция на ВРА са неконсервираните месо и месни продукти за няколко групи от населението.
Therefore, on the basis of the t-TDI, the allocation factor and the exposure assumption, an SML of 0,05 mg of BPA per kg of food (mg/kg) should be set for plastic materials and articles to ensure that exposure to BPA remains below the t-TDI and does not endanger human health.
В случай че източници, различни от материалите, предназначени за контакт с храни, може да допринесат значително за общата потенциална експозиция на дадено вещество, не е целесъобразно да се разпределя цялата ПДД за материалите, предназначени за контакт с храни, и следва да се използва по-ниска стойност.
While the SML established, which takes into account the opinion, serves as a basis for the overall management of risks posed by BPA from food contact materials, there are still uncertainties, which are identified in that opinion.
Като се вземат предвид общоприетите допускания относно използването на коефициенти на разпределение за материалите, предназначени за контакт с храни, включително че общата експозиция не надвишава в-ПДД, и като се има предвид коефициентът на неопределеност от 150 при изчисляването на в-ПДД, както и данните в становището на Органа относно източниците на BPA, различни от материалите, предназначени за контакт с храни, при определянето на ГСМ за целесъобразен се счита коефициент на разпределение от 20 %.
With respect to two new studies on the developmental immunotoxicity of BPA, the Authority stated in 2016 that the new evidence presented by those studies adds to the indications of developmental immunotoxicity of BPA.
Поради това въз основа на в-ПДД, коефициента на разпределение и допускането за експозиция, по отношение на материалите и предметите от пластмаси следва да се определи ГСМ от 0,05 mg BPA на kg храна (mg/kg) с цел да се гарантира, че експозицията на BPA е под в-ПДД и не застрашава здравето на човека.
Taking into account the extent of the scientific uncertainties and the nature of the potential adverse effects, in particular developmental effects, further precautionary steps should be taken as regards more vulnerable population groups, in particular infants and young children, where developmental effects could be irreversible and would last a life-time.
Въпреки че установената ГСМ, която взема предвид становището, служи за основа на цялостното управление на рисковете, произтичащи от ВРА от материали, предназначени за контакт с храни, все още са налице елементи на неопределеност, които са посочени в това становище.
The precautionary principle referred to in Article 7 of Regulation (EC) No 178/2002 authorises the adoption of provisional measures on the basis of available pertinent information, pending results related to continued uncertainties, to an additional assessment of risk and a review of the measure within a reasonable period of time.
Във връзка с две нови проучвания за имунотоксичност на BPA за развиващия се организъм Органът заяви през 2016 г., че новите доказателства, съдържащи се в тези проучвания, се добавят към индикациите за имунотоксичността на BPA за развиващия се организъм.
The Commission is authorised to take preventive measures as regards the use of BPA on the basis of the precautionary principle which is applicable in a situation in which there is scientific uncertainty, even if the risk, notably to human health, has not yet been fully demonstrated.
Като се вземе предвид мащабът на неопределеността, свързана с научни изследвания, и естеството на потенциалните неблагоприятни ефекти, особено върху развиващите се организми, следва да се предприемат допълнителни предохранителни мерки по отношение на по-уязвимите групи от населението, по-специално кърмачетата и малките деца, при които ефектите върху развиващите се организми могат да бъдат необратими и да продължат цял живот.
In order to do so, BPA should not be used to manufacture polycarbonate drinking cups or bottles which are intended for infants and young children as defined in Regulation (EU) No 609/2013 of the European Parliament and of the Council.
Принципът на предохранителните мерки, посочен в член 7 от Регламент (ЕО) № 178/2002 разрешава приемането на временни мерки въз основа на наличната имаща отношение информация, в очакване на свързаните с продължаващата неопределеност резултати, в допълнение към допълнителната оценка на риска и прегледа на мярката в разумен срок.
In addition to its use in plastic food contact materials, BPA is used extensively in epoxy resins for varnishes and coatings, particularly for application on the interior of food cans.