natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отказът на правителството да обнародва решението на Конституционния съд от 9 март 2016 г. поражда сериозна загриженост по отношение на върховенството на закона, тъй като спазването на окончателни решения е основно изискване, присъщо на принципите на правовата държава.
Certain amendments [31] increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
По-специално, когато обнародването на решение е предпоставка за влизането му в сила и когато това обнародване е отговорност на държавен орган, различен от съда, който е постановил решението, последващият контрол от държавния орган за законността на решението е несъвместим с принципите на правовата държава.
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof, in particular those referred to above.
С отказа да се обнародва решението се отхвърля автоматичното правно и оперативно действие на едно обвързващо и окончателно решение и се нарушават принципите на законност и разделение на властите.
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal (see section 3 above).
С отказа да се обнародва решението от 9 март се създават определена несигурност и противоречие, което ще засегне неблагоприятно не само това решение, но също така всички следващи и бъдещи решения на Съда.
As set out already in its Opinion of 1 June 2016, the Commission took the view that the effect of the amendments concerning the attendance quorum, the voting majority, the handling of cases in chronological order and the minimum delay for hearings, in particular their combined effect, undermined the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
Тъй като след решението от 9 март 2016 г. въпросните решения са постановени в съответствие с правилата, приложими преди 22 декември 2015 г., рискът от продължаване на противоречието във връзка с всяко бъдещо решение ще накърни надлежното функциониране на конституционното правосъдие в Полша.
This conclusion is shared by the Venice Commission.
Този риск вече е реалност, тъй като след решението си от 9 март 2016 г. до момента Съдът е постановил 20 решения и нито едно от тези решения не е обнародвано в Официален вестник.
As these findings are relevant for the assessment of the law adopted on 22 July 2016, the main conclusions are recalled hereunder.
Комисията отбелязва, че изразените по-горе опасения не бяха разсеяни с приетия на 22 юли 2016 г. нов Закон за Конституционния съд.
Attendance quorum
Съгласно член 80, параграф 4 от закона се изисква „подаване на заявление“ за обнародването на решенията от страна на председателя на Конституционния съд до министър-председателя.
The amended Article 44(3) stated that ‘Adjudicating in full bench shall require the participation of at least 13 judges of the Court’ [32].
Това явно означава, че обнародването на решенията ще зависи от решението на министър-председателя, поради което поражда сериозна загриженост за независимостта на Съда.
According to the amended Article 44(1) the Constitutional Tribunal shall rule by the full bench, unless otherwise specified by law.
Освен това в член 89 се казва, че „в срок до 30 дни след вливането в сила на настоящия закон решенията на Съда, които са постановени преди 20 юли 2016 г. в противоречие със Закона за Конституционния съд от 25 юни 2015 г., се обнародват, освен решенията, касаещи нормативни актове, които са били отменени“.
This applied in particular to what are described as ‘abstract cases’ of constitutional review of newly adopted laws.
Тази разпоредба поражда загриженост, тъй като обнародването на решенията не трябва да зависи от решението на законодателния орган.
The amended Article 44(1) also provided for exceptions, notably for individual complaints or cases submitted by ordinary courts.
Освен това посочването, че решенията са постановени неправомерно, противоречи на принципа на разделение на властите, тъй като не Сеймът определя съвместимостта с Конституцията.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, the presence of at least nine judges (Article 44(3), item 3 of the Law before the amendment).
Освен това разпоредбата е несъвместима с решението от 9 март 2016 г. и с констатациите на Венецианската комисия.
The Commission considered that the attendance quorum of 13 out of 15 judges for the full bench (which deals with the ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) represents a serious constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal, with the risk of blocking it.
В заключение, фактът, че полското правителство до момента отказва да обнародва в Официален вестник решението на Конституционния съд от 9 март 2016 г., както и всички последващи решения, създава несигурност относно правното основание, на което Съдът трябва да действа, и относно правните последици от неговите решения.
The Commission noted, as confirmed by the Venice Commission, that an attendance quorum of 13 out of 15 judges is unusually high compared to requirements in other Member States.
Тази несигурност влияе негативно върху ефективността на конституционния контрол и поражда опасения за върховенството на закона.
It is indeed entirely imaginable that for various reasons, such an attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to adjudicate.
Приетият на 22 юли 2016 г. закон не разсейва тези опасения.
In fact, such a situation would be present in the current circumstances, as the Tribunal has only 12 judges at this stage.
ПРЕГЛЕД НА ЗАКОНА ЗА КОНСТИТУЦИОННИЯ СЪД И НА ЕФЕКТИВНОСТТА НА КОНСТИТУЦИОННИЯ КОНТРОЛ ВЪРХУ НОВОТО ЗАКОНОДАТЕЛСТВО
Voting majority
Комисията отбелязва, че на 22 юли 2016 г.
According to the amended Article 99(1), judgments of the Constitutional Tribunal sitting as a full bench (for ‘abstract cases’) required a majority of two thirds of the judges sitting.
Сеймът прие нов Закон за функционирането на Конституционния съд, с който се отменя Законът за Конституционния съд от 25 юни 2015 г.
With a view to the new (higher) attendance quorum (see above) this meant that a judgment had to be approved by at least nine judges if the Constitutional Tribunal adjudicated as a full bench [33].
Този закон съблюдава приетия на 22 декември 2015 г. закон, който беше обявен за противоконституционен от Конституционния съд.
Only if the Tribunal adjudicated in a panel of seven or three judges (individual complaints and preliminary requests from ordinary courts), was a simple majority of votes required.
Следователно трябва да се направи оценка дали този закон е съвместим с принципите на правовата държава, като се вземе предвид въздействието му върху ефективността на конституционния контрол, включително върху наскоро приети закони.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, a simple majority of votes (Article 99(1) of the Law before the amendment).
Поради това тази оценка представлява подходящо средство за премахване на загрижеността по отношение на принципите на правовата държава, изразена в Становището на Комисията от 1 юни относно върховенството на закона.
In addition to the increased attendance quorum, a two-thirds majority for adopting decisions (for ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) significantly aggravated the constraints on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
По-долу подробно са разгледани съответното законодателство и неговото въздействие, като се има предвид ефектът от разпоредбите, както поотделно, така и общо, както и съществуващата съдебна практика на Конституционния съд и становището на Венецианската комисия.
The Commission noted, as also confirmed by the Venice Commission, that in the vast majority of European legal systems, only a simple voting majority is required.
Изменение на Закона за Конституционния съд от 22 декември 2015 г.
In any event, the Constitutional Tribunal found that the Polish Constitution required voting by simple majority, and that the requirement of a qualified majority was thus unconstitutional.
На 22 декември 2015 г.
Handling of cases in chronological order
Сеймът измени Закона за Конституционния съд [26] по ускорената процедура.
According to amended Article 80(2) [34], the dates for hearings or proceedings in camera, where applications in abstract constitutional review proceedings were to be considered, ‘shall be established by order in which the cases are submitted to the Court’.
С измененията, inter alia, беше увеличен присъственият кворум на съдиите за провеждане на изслушвания по дела [27], беше увеличено необходимото мнозинство за постановяването на решения от Конституционния съд на заседания в пленум [28], беше въведено изискването за разглежданет на делата в хронологичен ред [29] и беше предвиден минимален срок за изслушвания [30].
There were no exceptions foreseen to this rule and according to the amendment this rule applied to all pending cases for which no date for a hearing had been set yet [35].
Чрез някои изменения [31] беше засилено участието на други държавни институции в дисциплинарни производства, касаещи съдии от Съда.
The former version of the Law did not include such a rule.
В решението си от 9 март 2016 г.
The ‘sequence rule’ according to which the Constitutional Tribunal had to hear cases in the sequence in which they were registered negatively affected its capacity to render rapidly decisions on the constitutionality of new laws, in particular in view of the number of pending cases.
Конституционният съд обяви за противоконституционен приетия на 22 декември 2015 г. закон в неговата цялост, както и конкретни разпоредби от него, по-специално посочените по-горе.
The impossibility to take into account the nature of a case (notably when involving fundamental rights issues), its importance and the context in which it is presented, could have prevented the Constitutional Tribunal from meeting the requirements for a reasonable length of proceedings as enshrined in Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
До момента полските органи не са обнародвали решението в Официален вестник (вж. раздел 3 по-горе).
As also noted by the Venice Commission, the sequencing rule could also have discouraged the putting of preliminary ruling questions to the Court of Justice, particularly if a hearing is required after the preliminary ruling has been received.
Както вече беше посочено в становището ѝ от 1 юни 2016 г., Комисията се придържа към позицията, че последиците от измененията, касаещи присъствения кворум, мнозинството при гласуване, разглеждането на делата в хронологичен ред и минималния срок за изслушвания, и по-специално съчетаният им ефект, намаляват ефективността на Конституционния съд като гарант на Конституцията.
Minimum delay for hearings
Венецианската комисия споделя това заключение.
According to amended Article 87(2) [36], ‘[t]he hearing may not take place earlier than after three months from the day the notification on the date of the hearing has been delivered to the participants of the proceedings, and for cases adjudicated in full bench — after six months’.
Тъй като тези констатации са важни за оценката на приетия на 22 юли 2016 г. закон, по-долу се припомнят основните заключения.
The former version of the Law stated that the hearing cannot be held earlier than after 14 days from the delivery date of the notification of its date to participants of the proceedings.
Присъствен кворум
Finally, this issue had to be seen in combination with the requirement concerning the scheduling of cases.
В изменения член 44, параграф 3 се казва, че „за произнасяне на решение на заседания в пленум се изисква да присъстват най-малко 13 съдии от Съда“.
In particular the minimum delay for hearings (participants of the proceedings must be notified of a hearing before the Constitutional Tribunal at least 3 — and in important cases 6 — months before the date of the hearing) risked slowing down proceedings.
Съгласно изменения член 44, параграф 1 Конституционният съд се произнася в пленум, освен ако в закона не е предвидено друго.
As set out above, the absence of a general provision that would allow the Constitutional Tribunal to reduce these deadlines in urgent cases is incompatible with the requirements for a reasonable length of proceedings under Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Това важи по-специално за описаните като „абстрактни случаи“ на конституционен контрол върху новоприети закони.
Disciplinary proceedings
В изменения член 44, параграф 1 се предвиждат също такаизключения, най-вече за индивидуални жалби или дела, прехвърлени от обикновени съдилища.
According to amended Article 28a [37], ‘[d]isciplinary proceedings may also be instituted further to an application from the President of the Republic of Poland or the Minister for Justice no later than three weeks after the date of receipt of the application, unless the President of the Court decides that the application is unfounded’.
В предишната версия на закона за вземането на решение на заседание в пленум се изискваше присъствието на най-малко девет съдии (член 44, параграф 3, точка 3 от закона преди изменението).
Furthermore, according to the amended Article 31a(1) of the Law [38] ‘[i]n particularly gross cases, the General Assembly shall apply to the Sejm to depose the judge of the Court’.
Комисията счете, че присъствен кворум с 13 от общо 15 съдии за заседание в пленум (който се занимава с „абстрактен“ конституционен контрол върху новоприети закони) представлява сериозно ограничаване на процеса на вземане на решения от Конституционния съд, като има риск от блокиране на този процес.
Such an action of the General Assembly could have been initiated by an application by the President of the Republic or the Minister of Justice pursuant to the amended Article 31a(2), although the Constitutional Tribunal remained free to decide.
Комисията отбеляза, както беше потвърдено от Венецианската комисия, че присъствен кворум от 13 от общо 15 съдии е необичайно висок в сравнение с изискванията в други държави членки.
The final decision would have been taken by the Sejm.
В действителност е напълно възможно в някои случаи по различни причини да не може да бъде събран такъв кворум, вследствие на което Съдът — най-малкото временно — няма да може да постановява решения.
According to the former version of the Law the Executive branch was not entitled to institute disciplinary proceedings and the Sejm was not granted the power to depose a judge of the Court.
Всъщност при настоящите обстоятелства ситуацията би била именно такава, тъй като на този етап Съдът има само 12 съдии.
The Constitutional Tribunal itself had the power to depose of a judge of the Tribunal.
Мнозинство при гласуване
The Commission noted with concern the fact that certain amendments increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Съгласно изменения член 99, параграф 1 за решенията на Конституционния съд, вземани на заседания в пленум (по „абстрактни“ казуси), е необходимо мнозинство от две трети от заседаващите съдии.
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
С оглед на новия (по-висок) присъствен кворум (вж. по-горе) това означава, че решението трябва да бъде одобрено от най-малко девет съдии, ако Конституционният съд се е произнесъл в пленум [33].
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
Обикновено мнозинство на гласовете се изисква само ако Съдът се произнася в състав от седем или трима съдии (индивидуални жалби и преюдициални запитвания от обикновени съдилища).
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
В предишната версия на закона за вземането на решение в пленум се изискваше обикновено мнозинство на гласовете (член 99, параграф 1 от закона преди изменението).
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
В допълнение към увеличения присъствен кворум, мнозинството от две трети за вземането на решения (за „абстрактен“ конституционен контрол върху новоприети закони) значително засилва ограниченията на процеса на вземане на решения от Конституционния съд.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
Комисията отбеляза, както беше потвърдено и от Венецианската комисия, че в повечето европейски правни системи се изисква само обикновено мнозинство за гласуване.
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
Във всички случаи Конституционният съд определи, че съгласно Конституцията на Полша се изисква гласуване с обикновено мнозинство и следователно изискването за квалифицирано мнозинство е противоконституционно.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
Разглеждане на дела в хронологичен ред
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
Съгласно изменения член 80, параграф 2 [34] датите за изслушване или производство при закрити врати, когато се разглеждат молби в производство за абстрактен конституционен контрол, „следва да бъдат определени по реда, по който делата са заведени в Съда“.
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
Не са предвидени изключения от това правило и съгласно изменението това правило се прилага за всички висящи дела, за които все още не е определена дата за изслушване [35].
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
Предишната версия на закона не съдържаше такова правило.
Article 26(2) states that ‘The examination of a case by the full Tribunal shall require the participation of at least eleven judges of the Tribunal’.
„Правилото за последователността“, според което Конституционният съд трябва да разглежда делата в последователността, в която са регистрирани, оказва отрицателно въздействие върху способността му бързо да произнася решения относно конституционосъобразността на нови закони, особено предвид броя на висящите дела.
In addition, Article 26(1)(g) provides that ‘The Tribunal shall rule (…) in the full Tribunal on (…) cases in which three judges of the Tribunal submit an application to that effect within 14 days of receiving copies of a constitutional complaint or of an application or legal question referred to in Article 38(1)’.
Невъзможността да се вземат предвид естеството на казуса (особено когато става дума за въпроси, свързани с основни права), неговата важност и контекстът, в който е представен, би могла да попречи на Конституционния съд да изпълнява изискванията за разумен срок на производството, както е предвидено в член 6 от Европейската конвенция за правата на човека и в член 47 от Хартата на основните права на ЕС.
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
Както беше отбелязано и от Венецианската комисия, правилото за последователността би могло да обезсърчи също така отправянето на запитвания за преюдициални заключения до Съда, особено ако се изисква провеждането на изслушване след получаването на преюдициално заключение.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Минимален срок за изслушвания
The number has been reduced compared to the 13 which was required by the amending Act of 22 December 2015.
Според изменения член 87, параграф 2 [36]„изслушването не може да се състои по-рано от три месеца, считано от деня, в който известието за датата на изслушването е предоставено на участниците в производството, а за дела, по които произнасянето е в пленум — след шест месеца“.
However, in particular as the Constitutional Tribunal currently has only 12 judges to handle cases, the attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to judicate.
В предишната версия на закона се казваше, че изслушването може да се състои най-рано след 14 дни, считано от датата, на която известието за неговата дата е предоставено на участниците в производството.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
Накрая, този въпрос трябва да се разглежда в съчетание с изискването за график на насрочване на делата.
These judges do not have to be judges designated to an adjudicating bench in a given case.
По-специално с минималния срок за изслушвания (участниците в производството трябва да бъдат уведомени за изслушването пред Конституционния съд най-малко три месеца преди датата на изслушването, а при важни дела — шест месеца) се рискува забавяне на производството.
The Law does not provide that their application needs to be justified or meet any particular conditions.
Както е посочено по-горе, липсата на обща разпоредба, по която да се допуска в спешни случаи Конституционният съд да намалява тези срокове, е несъвместимо с изискванията за разумен срок на производствата по член 6 от Европейската конвенция за правата на човека и по член 47 от Хартата на основните права на ЕС.
Such a provision permits for an unforeseeable number of cases to be considered by a full bench and could hamper the efficient functioning of the Tribunal and consequently the effectiveness of the constitutional review.
Дисциплинарни производства
Article 69 provides: ‘Rulings shall be adopted by a simple majority of votes’.
Съгласно изменения член 28а [37]„дисциплинарни производства могат да се образуват по искане от президента на Република Полша или от министъра на правосъдието в срок до три седмици след датата на получаване на искането, освен ако председателят на Съда не реши, че искането е неоснователно“.
This is an improvement as compared to the amending Act of 22 December 2015 in so far as it no longer contains the unconstitutional requirement of a two-thirds majority for adopting decisions and thus addresses this concern previously raised by the Commission.