natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 декември 2011 г., BAS е изгубило целия си дял в airBaltic с изключение на една акция и държавата е притежавала 99,8 % от дружеството.
Given the difficulties of airBaltic at the time, it follows from the Reference Rate Communication that a margin of 1000 basis points should be added to the base rate, resulting in a rate of 12,2 %.
Поради това държавата и BAS вече не са били в сравнимо положение като акционери.
It therefore appears that the interest rate of [9 — 11] % on the first tranche of the second State loan cannot be considered to be market conform.
Латвия изтъква, че съгласно член 7.2 от споразумението, гласящ, че Латвия ще предостави заем на airBaltic „пропорционално на дяловото ѝ участие“, BAS е било длъжно да предостави средства на airBaltic в размер, съответстващ на броя на неговите акции.
The second tranche of the second State loan was made available to the company on 14 December 2012 at an interest rate of [6 — 8] %.
BAS е трябвало да направи това при вливането на капитал през декември 2011 г. под формата на парични средства.
Latvia argues that this interest rate is above the one resulting from the Reference Rate Communication and is therefore MEIP-conform.
Комисията отбелязва обаче, че на 13 декември 2011 г.
According to the Reference Rate Communication, the applicable base rate for Latvia on 14 December 2012 was 1,91 %.
BAS е притежавал само 1 акция в airBaltic.
The margin to be added to that base rate depends on the rating of the beneficiary and the level of collateralisation.
От това следва, че държавата е трябвало да подходи като разумен инвеститор в условията на пазарна икономика и да оцени дали, предвид на промяната в обстоятелствата по отношение на дяловите участия, BAS има стимул да влее парични средства при увеличението на капитала.
As explained in section 7.1 above, the Commission is of the view that airBaltic was a firm in difficulty since at least 2011.
В действителност държавата е предвидила тази възможност и е включила в споразумението няколко извънредни мерки, по-специално в член 7.4, в случай че BAS не изпълни своите задължения.
In addition, the second tranche had as collateral the receivables and the trademarks of airBaltic.
Освен това, както признава Латвия, вторият транш от втория заем от държавата е трябвало да бъде предоставен, в случай че BAS не успее да предостави допълнителни средства.
The arguments about the insufficiency of the collateral would apply mutatis mutandis, and thus a margin of 1000 basis points should be added.
Член 7.4 от споразумението дава на държавата правото да закупи от BAS всички акции в airBaltic за 1 LVL.
The resulting reference rate would therefore be 11,91 %, well above the [6 — 8] % actually applied.
Към момента на подписване на споразумението това е представлявало гаранция за държавата, че BAS ще изпълни ангажиментите си или в противен случай ще загуби всичките си акции в airBaltic.
Bearing all of the above in mind, the Commission considers that a prudent market economy operator would not have provided the second State loan to airBaltic.
На 30 ноември 2011 г. обаче положението се е променило коренно, когато „Latvijas Krājbanka“ е продала на латвийската държава всички акции без една, притежавани от BAS в airBaltic (вж. съображение 21 по-горе).
On this basis, the Commission concludes that measure 2 conferred an undue advantage on airBaltic.
В този нов контекст член 7.4 е бил лишен от съдържание.
This advantage was selective in nature given that its sole beneficiary was airBaltic.
Действително само с една акция стимулът на BAS да изпълни своите задължения е бил слаб: последицата от това да не го направи е била просто да загуби своята единствена акция в airBaltic.
The Commission must also consider whether measure 2 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Един разумен инвеститор в условията на пазарна икономика би обмислил внимателно дали при новите обстоятелства да предостави допълнителни средства на airBaltic и най-малкото би поискал от другите страни (т.е.
It seems clear that measure 2 was able to affect intra-EU trade and competition as airBaltic competes with other EU airlines, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993.
BAS) уверение, че ще заделят средства за дружеството.
In addition, for travel of relatively shorter distances within the EU, air travel is in competition with road and rail transport, and therefore road and rail carriers might also be affected.
Комисията отбелязва освен това, че изглежда малко вероятно такава гаранция да е била дадена, тъй като за да си възвърне предишните 47,2 % от дяловото участие или всякакво друго смислено количество акции в airBaltic, BAS е трябвало да влее голяма сума пари — много по-голяма от сумата, която първоначално е можело да предвиди.
Measure 2 thus enabled airBaltic to continue operating so that it did not have to face the consequences normally deriving from its difficult financial situation.
Латвия посочва също, че вторият заем от държавата е бил предоставен при пазарни условия, с което се изключва всякакво неправомерно предимство за AirBaltic.
Based on the considerations set out above, the Commission comes to the conclusion that measure 2 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Що се отнася до обезпечението, Латвия отбеляза, че втория заем от държавата е със същото обезпечение като първия заем от държавата, т.е. вземания и търговски марки на AirBaltic.
The capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3)
Както е обяснено в съображение 101 по-горе, ликвидационната стойност на обезпечението се изчислява на [15—25] милиона латвийски лата ([21,3—35,5] милиона евро).
As indicated above, the first State loan and the first tranche of the second State loan entail State resources and are imputable to the State.
Така се оказва, че нивото на обезпеченост на втория заем от държавата ще е ниско.
Their conversion into capital was decided by the Ministry of Transport of Latvia, i.e. 99,8 % shareholder in airBaltic since 30 November 2011.
Освен това няма причина да се предполага, че частен пазарен оператор би приел наличното обезпечение по първия заем от държавата да бъде намалено под поне 100 %.
Therefore, measure 3 also entails State resources and is imputable to the State.
С цел да се увери в пазарното съответствието на процента, прилаган по първия транш от втория заем от държава, Комисията ще използва като най-добър наличен показател процента, произтичащ от прилагането на Съобщението относно референтния лихвен процент.
The Commission does not share the views of the Latvian authorities that measure 3 does not entail aid.
На 13 декември 2011 г. базовият процент за Латвия е бил 2,2 %.
In the first place, the Commission reiterates that the conclusions reached in section 7.2.1 above are applicable to measure 3.
Към тази цифра следва да се добави марж в зависимост от рейтинга на бенефициера и обезпечеността на заемите.
In addition, the Commission considers that measure 3 was granted not on 22 December 2011 (i.e. the date of the shareholders' meeting of airBaltic) but on 29 December 2011, date on which the State converted its loans.
Както е посочено в предходната точка, равнището на обезпеченост е ниско.
Indeed, according to the information provided by the Latvian authorities during the formal investigation procedure, according to the applicable rules BAS and the State had until 30 January 2012 to formalise the conversion decided at airBaltic's shareholders meeting.
Предвид на трудностите, които аirBaltic изпитва по това време, от Съобщението относно референтния лихвен процент следва, че към базовия процент трябва да бъде прибавен марж от 1000 базисни пункта, което води до лихва от 12,2 %.
The Commission also notes that on 29 December 2011, Latvia could have had reasonable doubts as to the willingness of BAS to fulfil its commitments.
Поради това изглежда, че лихвен процент от [9—11] % по първия транш от втория заем от държавата не може да се счита за съобразен с пазарните условия.
Indeed, BAS had already given indications that it would not convert its loan: Latvia itself admits that the second tranche of the second State loan, decided on 13 December 2011, was foreseen precisely to account for the eventuality that BAS would not fulfil its commitments.
Вторият транш от втория заем от държавата е бил предоставен на дружеството на 14 декември 2012 г. при лихва от [6—8] %.
Moreover, since 30 November 2011 the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders since BAS had lost its entire shareholding in airBaltic with the exception of one share and the State owned 99,8 % of the company.
Латвия изтъква, че този лихвен процент е по-висок от произтичащия от Съобщението за референтните проценти и следователно спазва принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика.
In view of those developments, the State, before actually converting the State loans, should have inferred — or at least had reasons to suspect — from BAS' actions that it did not intend to fulfil its obligations (see recital 35 above).
В съответствие със Съобщението за референтните проценти на 14 декември 2012 г. приложимият основен лихвен процент за Латвия е бил 1,91 %.
Moreover, since BAS had lost all its shares in airBaltic except one, the remedy provided for in Article 7.4 of the Agreement — i.e. the right for the State to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1 — had been deprived of meaning: the State had lost the means by which it could have forced BAS to abide by what it had agreed to.
Маржът, който да се добави към този основния лихвен процент, зависи от рейтинга на бенефициера и равнището на обезпеченост.
Bearing the elements indicated above in mind, the Commission comes to the conclusion that a prudent market economy operator would not have converted its loans into capital before being sure that the other party would convert its loan and inject the cash, and in that context would have carefully assessed the incentives of the other party to fulfil its commitments.
Както е обяснено в раздел 7.1 по-горе, Комисията е на мнение, че airBaltic е било предприятие в затруднено положение поне от 2011 г. насам.
Moreover, the Commission observes that, even if it had respected the agreement reached at the shareholders meeting, BAS would not have regained its former shareholding in airBaltic.
Освен това обезпечението по втория транш са вземанията и търговските марки на AirBaltic.
In order to reach a 47,2 % stake, BAS would have had to invest much more than the amounts agreed to at that meeting.
Аргументите относно липсата на достатъчно обезпечение се прилагат mutatis mutandis и поради това следва да бъде добавен марж от 1000 базисни пункта.
Therefore, the Commission is of the view that the State, had it acted in accordance with the MEIP, should have carefully considered whether BAS would invest significant amounts of money — the BAS loan and cash amounting to LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) — in order to get a minority shareholding in airBaltic.
Произтичащият от това референтен лихвен процент следователно ще бъде 11,91 %, много над [6—8] %, който е приложен в действителност.
As an additional argument, Latvia explains that BAS' obligation to inject the cash and convert the BAS loan was confirmed by the existence of a guarantee by a Russian entrepreneur, Mr Vladimir Antonov, who agreed to make the necessary payments on behalf of BAS.
Предвид на гореизложеното Комисията счита, че един разумен оператор в условията на пазарна икономика не би предоставил на AirBaltic втория заем от държавата.
However, it appears from the information available to the Commission that the guarantee was never in fact provided.
Въз основа на това Комисията стига до заключението, че мярка 2 предоставила на на AirBaltic неправомерно предимство.
Latvia also indicates that the preconditions for the capitalisation of the State loans required by Article 7.2 of the Agreement were met on 13 December 2011, when it was presented with a business plan showing a return to profitability of airBaltic in 2015 and suggests that the decision to convert the State loans into capital was therefore MEIP-conform.
По своето естество предимството е избирателно, тъй като неговият единствен бенефициер е airBaltic.
The Commission however remains unconvinced of Latvia's arguments, since the plan was not complete and would not have ben relied upon by a rational private operator in order to inject significant amounts of capital into a firm in difficulty.
Комисията следва също да разгледа възможността мярка 2 вероятно да е нарушила конкуренцията и да е засегнала търговията между държавите членки, като е осигурила на AirBaltic предимство спрямо конкурентите, които не получават държавна подкрепа.
On the basis of the above, the Commission concludes that Latvia did not act on pari passu terms when converting its loans and therefore increasing airBaltic's capital.
Изглежда очевидно, че мярка 2 е била в състояние да засегне вътрешната за ЕС търговия и конкуренция, тъй като airBaltic се конкурира с други авиокомпании от ЕС, по-специално след влизането в сила на 1 януари 1993 г. на третия етап на либерализацията на въздушния транспорт („трети пакет“).
The State's behaviour was moreover not in line with the MEIP test.
Освен това за пътувания на относително кратки разстояния на територията на ЕС въздушният транспорт е в конкуренция с шосейния и железопътния транспорт и поради това шосейните и железопътните превозвачи също биха могли да бъдат засегнати.
Therefore, airBaltic received an undue advantage resulting from measure 3, which is selective as the company was the sole beneficiary.
По този начин мярка 2 е позволила на airBaltic да продължи да извършва дейност, без да му се налага да търпи последствията, които по принцип произтичат от трудното му финансово положение.
The Commission must also consider whether measure 3 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията стига до заключението, че мярка 2 включва държавна помощ в полза на AirBaltic по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
The conclusions reached in recital 120 above apply mutatis mutandis.
Увеличението на капитала, договорено на 22 декември 2011 г. (мярка 3)
The Commission thus concludes that the conversion into capital of the first State loan and the first tranche of the second State loan entailed State aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Както е посочено по-горе, първият заем от държавата и първият транш от втория заем от държавата съдържат държавни ресурси и са относими към държавата.
The 0 %-coupon bonds (measure 4)
Тяхното преобразуване в капитал е било решено от Министерството на транспорта на Латвия, т.е. от 99,8 % от акционерите в airBaltic от 30 ноември 2011 г. насам.
As already indicated in the opening decision, it follows from the 30 April 2010 agreement formalising the purchase of the 0 %-coupon bonds that the purchaser LVRTC (see recital 38 above) acted on behalf of the Latvian State.
Поради това мярка 3 също включва държавни ресурси и е относима към държавата.
In addition, Latvia has argued that bonds were purchased by the LVRTC for budgetary reasons.
Комисията не споделя становището на латвийските органи, че мярка 3 не включват помощ.
It is therefore clear that measure 4 entails State resources and that it is imputable to the State, points which furthermore Latvia does not contest.
Първо, Комисията припомня, че заключенията, до които е стигнала в раздел 7.2.1 по-горе, важат за мярка 3.
In the course of the formal investigation procedure Latvia provided evidence demonstrating that both the State and BAS acquired the bonds in proportion to their shareholding in airBaltic and on the same conditions.
Освен това Комисията счита, че мярка 3 не е била предоставена на 22 декември 2011 г. (т.е. датата на събранието на акционерите на AirBaltic), а на 29 декември 2011 г., датата, на която държавата е преобразувала своите заеми.
In addition, it appears that the State did not provide funding to airBaltic before April 2010, while BAS had actually invested significant amounts in the company before that date.
В действителност според информацията, предоставена от латвийските органи в хода на официалната процедура по разследване, съгласно действащите правила BAS и държавата са разполагали със срок до 30 януари 2012 г., за да официализират преобразуването, решено на събранието на акционерите на AirBaltic.
Finally, it emerged from the investigation that the bond issuance agreement was adopted at the initiative of BAS and airBaltic's management, which had already suggested to the State in April and June 2009 a capital increase in the company in proportion to their shareholdings.
Комисията отбелязва също така, че на 29 декември 2011 г.
As highlighted in the opening decision, the Commission is of the opinion that the purchase of 0 %-coupon bonds was not a typical investment by a prudent market operator.
Латвия е можела да има основателни съмнения относно готовността на BAS да изпълни своите ангажименти.
However, the Commission notes that Latvia and BAS were at the time major shareholders of airBaltic and their investment decision should be assessed from this perspective and not from that of a purely external investor.
И наистина BAS вече е дало да се разбере, че няма да преобразува заема си.
Indeed, it appears rational to conclude that the owners of airBaltic were not looking for short-term profit at the time but were interested in keeping the company afloat.
Латвия сама признава, че вторият транш от втория заем от държавата, за който е взето решение на 13 декември 2011 г., е бил предвиден именно с оглед на вероятността BAS да не ангажиментите си.
On the basis of the above, the Commission comes to the conclusion that Latvia acted as a prudent market operator when purchasing 0 %-coupon bonds together with the private investor BAS.
Освен това от 30 ноември 2011 г. държавата и BAS вече не са били в сравнимо положение като акционери, тъй като BAS е изгубило целия си дял в airBaltic с изключение на една акция и държавата е притежавала 99,8 % от дружеството.
The Commission therefore excludes the presence of an undue advantage in relation to measure 4, and assessment of the other cumulative conditions laid down in Article 107(1) TFEU concerning the presence of state aid is superfluous.
С оглед на тези развития държавата, преди действително да преобразува своите заеми, е трябвало да направи извода или най-малкото е имала причини да подозира от действията на BAS, че дружеството не възнамерява да изпълни своите задължения (вж. съображение 35 по-горе).
The EUR 2,8 million payments by Latvijas Krājbanka (measure 5)
Освен това, тъй като BAS е изгубило всички свои акции в airBaltic с изключение на една, предпазната мярка, предвидена в член 7.4 от споразумението, т.е. правото на държавата да закупи от BAS всички негови акции в airBaltic за 1 LVL — се е обезсмислила: държавата е загубила начините, по които е можела да принуди BAS да се придържа към договореното.
Measure 5 relates to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011.
Предвид на посочените по-горе елементи Комисията стига до заключението, че разумен инвеститор в условията на пазарна икономика не би преобразувал своите заеми в капитал преди да се увери, че другата страна ще преобразува своя заем и ще влее парични средства, а в подобен контекст и преди да оцени внимателно стимулите на другата страна да изпълни ангажиментите си.
As explained in recital 39 above, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100,000 and of 21 November 2011 to halt all operations of Latvijas Krājbanka.
Освен това Комисията отбелязва, че дори и да беше спазило споразумението, постигнато на събранието на акционерите, BAS нямаше да си възвърне предишното дялово участие в airBaltic.
Latvia considers that no State resources were involved given that the operations concerned three payment orders of airBaltic to IATA Clearing House, Riga International Airport and an alternative bank account of airBaltic in a different bank (see recital 39 above).
С цел да достигне дял от 47,2 % BAS е трябвало да инвестира много повече от сумите, договорени на заседанието.
These were, according to Latvia, mere common banking operations concerning private funds of airBaltic.
Поради това Комисията е на мнение, че държавата дори и да е действала в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, е трябвало да прецени внимателно дали BAS би инвестирало значителни суми — заемът и паричните средства от BAS се равняват на 37,7 милиона латвийски лата (53.38 милиона евро) — с цел да придобие миноритарно дялово участие в airBaltic.
Latvia also argues that the decisions of the FCMC were not imputable to the State.
Като допълнителен аргумент Латвия обяснява, че задължението на BAS да влее парични средства и да преобразува своя се потвърждава от наличието на гаранция от руски предприемач, г-н Владимир Антонов, който се е съгласил да извърши необходимите плащания от името на BAS [35].
Latvia has explained that the transfer of funds had their origin in payment orders submitted by airBaltic before the FCMC ordered the suspension of the activities of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011.
От информацията, с която Комисията разполага, става ясно обаче, че гаранцията в действителност не е предоставена.
Latvijas Krājbanka executed the transactions on 25 and 30 November 2011.
Латвия посочва също, че предварителните условия за капитализацията на кредитите от държавата, както се изисква в член 7.2 от споразумението, са били изпълнени на 13 декември 2011 г., когато то е било представено с бизнес план, според който рентабилността на AirBaltic ще се върне през 2015 г. и застъпващ тезата, че решението за преобразуване на заемите от държавата в капитал следователно е съответствало на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
Moreover, pursuant to the Law on the FCMC of 1 June 2000, the FCMC takes its decisions without having to take account of any requirement or instruction of any other public authority.
Комисията обаче все още не е убедена от доводите на Латвия, тъй като планът е бил непълен и разумен частен оператор не би се осланял на него, за да влее значителни суми капитал в предприятие в затруднено положение.
In addition, the funding of the FCMC is not dependent upon the State, as the FCMC's activities are financed through payments by parties active on the Latvian financial and capital markets.
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че Латвия не е действала при равноправни (pari passu), когато е преобразувала своите заеми, с което е увеличила капитала на AirBaltic.
It also appears from the applicable laws that the State is not involved in the execution of the enforcement powers and rights of the FCMC relating to its supervision of credit institutions.
Освен това поведението на държавата не спазило критериите на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
On the basis of the evidence before it, the Commission is of the view that the trustees appointed by the FCMC acted independently of the State, which would exclude imputability of their actions to Latvia.
Следователно airBaltic е получило неправомерно предимство в резултат от мярка 3, която е селективна, тъй като дружеството е било единственият бенефициер.
On the basis of the above, the Commission concludes that measure 5 did not entail state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Комисията следва също да разгледа възможността мярка 3 вероятно да е нарушила конкуренцията и да е засегнала търговията между държавите членки, като е осигурила на AirBaltic предимство спрямо конкурентите, които не получават държавна подкрепа.
The EUR 5 million claim from Taurus attributed to airBaltic (measure 6)