natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Според Комисията вторият заем от държавата не може да се счита за извършен при условия pari passu, тъй като — противно на това, което твърди Латвия — от споразумението не следва, че в допълнение към заема от BAS BAS е трябвало да отпусне също и конвертируем заем на аirBaltic.
Finally, regarding the EUR 5 million claim attributed to airBaltic (measure 6), the Commission explained in its opening decision that by virtue of Article 7.4 of the Agreement, Latvia had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, of a total of EUR 35 million — was to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1.
Освен това Комисията подчерта, че когато Латвия е взела решение да предостави втория заем от държавата на аirBaltic, не е било възможно от страна на BAS да е имало едновременност, тъй като дружеството не е имало задължение да отпусне друг заем на аirBaltic.
The Commission highlighted that in economic terms this operation was very similar to a debt waiver, by means of which Latvia was freeing airBaltic from its obligation to pay interests and to reimburse part of syndicated loan 2 to the bearer of the claim.
По отношение на лихвения процент на втория заем от държавата ([9 — 11] %) Комисията изрази съмнения относно това дали един частен инвеститор би предоставил заем на дружеството с такъв лихвен процент с оглед на трудностите, изпитвани от airBaltic, и факта, че използваното обезпечение е същото като предоставеното във връзка с първия заем от държавата.
In addition, the Commission concluded that measure 6 was not MEIP-conform since airBaltic was not entitled under the Agreement to get the credit in exchange of LVL 1.
Във връзка с увеличението на капитала, договорено на 22 декември 2011 г. (мярка 3), Комисията отбеляза, че по времето, когато е взето решението за рекапитализация, BAS вече е било загубило всичките си акции в airBaltic без една (тъй като държавата ги е придобила от Latvijas Krājbanka).
In relation to the rest of the claims under syndicated loan 2 totalling LVL 30 million (EUR 42,47 million) (see recital 42 above), the Commission noted that the reasoning above would apply mutatis mutandis to these claims.
В резултат на това държавата е увеличила дела си в дружеството на 99,8 % (вж. съображение 21 по-горе).
The Commission therefore came to the preliminary conclusion that the six measures under assessment entailed unlawful state aid, since they had been granted in breach of the notification and stand-still obligations established in Article 108(3) TFEU.
Ето защо конвертирането не е имало голям смисъл от икономическа гледна точка за BAS, от което — с цел възвръщане на бившото му дялово участие — е поискано не само да преобразува в капитал заема от BAS, но и да влее капитал в размер на 37,7 милиона латвийски лата (53,38 милиона евро) в брой, всичко това при ограничени възможности капиталът да има каквато и да било възвръщаемост в краткосрочен до средносрочен план с оглед на затрудненията на дружеството.
The Commission also expressed doubts on the compatibility with the internal market of the six measures under assessment, in particular since the Latvian authorities did not provide any possible grounds for compatibility.
Освен това Комисията изрази съмнения относно датата, на която мярка 3 действително е била отпусната.
Of the possible compatibility grounds, the Commission preliminarily considered — in view of the difficulties of airBaltic — that they only applicable criteria were those concerning aid for rescuing and restructuring firms in difficulty under Article 107(3)(c) TFEU on the basis of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [23] (‘the R&R Guidelines’).
Комисията също така отбеляза, че BAS и държавата са разполагали с известен период от време — вероятно до 30 януари 2012 г., т.е. в края на първия етап от срока за записване на увеличения капитал — за да влеят капитал в airBaltic.
In this respect, on the basis of the information available at the time, the Commission was of the view that the conditions for rescue aid did not seem to be met, and that the reShape plan did not include any of the necessary elements for it to be considered a restructuring plan in the sense of section 3.2 of the R&R Guidelines.
Държавата обаче е направила това на 29 или 30 декември 2011 г., докато в крайна сметка BAS никога не конвертира заема си, нито влива паричните средства.
COMMENTS ON THE OPENING DECISION
Според Комисията преди конвертирането на заемите Латвия е трябвало да изчака, докато се увери в достатъчна степен, че BAS ще направи същото.
COMMENTS FROM LATVIA
Въз основа на това Комисията е на мнение, че мярка 3 не изглежда да е съобразена с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
In its comments on the Commission's opening decision, Latvia notes that measures 1, 2, 3 and 6 were interdependent and that they derive from the Agreement, thus constituting essentially one and the same financial transaction which must be assessed at the time when the Agreement was entered into, i.e. 3 October 2011.
Във връзка с придобиването на облигации с нулев купон от airBaltic на стойност 30 милиона латвийски лата (42,47 милиона евро) през април 2010 г. (мярка 4) Комисията подчерта, че предвид техните характеристики, тези облигации са сравними с вливане на капитал.
On this basis, Latvia concludes that these measures are concomitant and MEIP-conform, thereby excluding state aid.
Като се има предвид, че възможността за рентабилност е била изключена от самото начало, тъй като облигациите не са имали лихвен процент, както и че бъдещата рентабилност при конвертиране е изглеждала малко вероятна предвид затрудненията на дружеството, състоянието на въздухоплавателния сектор и липсата към онзи момент на план за възвръщане на рентабилността на дружеството, Комисията изрази съмнения относно съвместимостта с пазара на мярка 4.
Latvia argues that BAS was the initiator of the Agreement and actually asked the State to participate in the capital increase.
Освен това Комисията не беше в състояние да изключи, че BAS е закупило облигациите поради големия интерес, проявен от Латвия в airBaltic преди емитирането на облигациите.
Eventually, the State agreed to the investment subject to strict conditions laid down in the Agreement.
По отношение на плащанията от 2,8 милиона евро, направени от Latvijas Krājbanka (мярка 5), Комисията не можа да установи със сигурност дали по време на извършването на тези плащания действията на Latvijas Krājbanka, която е 100 % държавна собственост, са били независими от тези на държавата.
One of the key elements of the Agreement was an injection by the State and BAS of around LVL 100 million (EUR 141,58 million) in two stages: (i) LVL 30 million (EUR 42,47 million) in the form of the first State loan and the BAS loan, and (ii) approximately LVL 70 million (EUR 99,1 million) to be provided by the State and BAS according to their shareholding.
В тази връзка Комисията констатира, че Латвия не е предоставила никакво доказателство, че airBaltic е представило платежните нареждания и нарежданията за прехвърляне преди решението на FCMC от 17 ноември 2011 г. за ограничаване на банковите операции на клиент в размер над 100000 EUR.
Therefore, according to Latvia, BAS was under a contractual obligation to inject additional capital into airBaltic in proportion to its shareholding.
И накрая, по отношение на вземането в размер на 5 милиона евро, приписано на аirBaltic (мярка 6), в своето решение за откриване Комисията разяснява, че по силата на член 7.4 от споразумението Латвия е решила вземане в размер на 5 милиона евро към airBaltic за синдикиран заем 2 — частта, предоставена от Taurus, от общо 35 милиона евро — да бъде приписано на аirBaltic на цена от 1 LVL.
Latvia derives this conclusion from Article 7.2 of the Agreement, which establishes that the State would provide a second loan to airBaltic ‘in proportion to its voting rights’, which in Latvia's view means that BAS had to inject money also in proportion to its shareholding.
Комисията подчерта, че от икономическа гледна точка тази операция е много сходна с опрощаване на дълг, с което Латвия е освободила airBaltic от задължението му да плаща лихви и да погаси част от синдикиран заем 2 на титуляря на вземането.
Latvia also notes that the Agreement provides for a number of contingency measures aimed at protecting the financial interests of the State in case BAS would fail not fulfil its obligations: (i) the right for the State to acquire the shares from BAS in exchange of LVL 1, (ii) the obligation for the private investors that granted syndicated loan 2 to airBaltic to attribute their claims against airBaltic to the State under certain circumstances, and (iii) the obligation for the investors to compensate airBaltic for certain off-balance sheets liabilities amounting to approximately EUR […] million [24].
Освен това Комисията стигна до заключението, че мярка 6 не е била съобразена с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика,тъй като airBaltic не е имало право по силата на споразумението да получи кредит в замяна на 1 LVL.
The fact that BAS and the investors accepted these contingency measures is, in Latvia's opinion, proof that the investors were confident that BAS would fulfil its obligations.
По отношение на останалата част от вземанията по синдикиран заем 2 в размер на 30 милиона латвийски лата (42,47 милиона евро) (вж. съображение 42 по-горе), Комисията отбеляза, че съображенията по-горе се прилагат mutatis mutandis по отношение на тези вземания.
On this basis, Latvia considers that measures 1, 2 and 3 were concomitant and MEIP-rational.
Поради това Комисията стигна до предварителното заключение, че шестте оценявани мерки водят до неправомерна държавна помощ, тъй като те са предоставени в нарушение на задълженията за уведомяване и за непредприемане на действия, установени в член 108, параграф 3 от ДФЕС.
In addition, since measure 6 was a corollary of the contingency measures, Latvia claims that this measure does not entail aid either.
Комисията изрази също така съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на шестте мерки, които са предмет на оценката, по-конкретно защото латвийските органи не предоставиха никакви възможни основания за съвместимост.
In addition, as regards measure 1, Latvia adds that the interest rate was in line with the MEIP and the Reference Rate Communication [25] and argues that the lowering of the interest rate from [11 — 13] % to [2 — 4] % was economically rational for the State in order to reduce the funding costs of airBaltic (which at time it already owned at 99,8 %).
Като основания за съвместимост предвид затрудненото положение на airBaltic първоначално Комисията счете, че единствените приложими критерии са тези, които се отнасят до помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС въз основа на Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение [23] („Насоките за ОП“).
Concerning measure 2, Latvia is of the opinion that the interest rate was in line with the MEIP.
В това отношение въз основа на наличната към онзи момент информация Комисията беше на мнение, че условията за помощ за оздравяване не изглежда да са били изпълнени и че планът „reShape“ не е включвал нито един от необходимите елементи, за да се счита за план за преструктуриране по смисъла на точка 3.2 от Насоките за ОП.
Concerning measure 3, the Latvian authorities argue that the conversion into capital of the first State loan and the first tranche of the second State loan was done on the basis of the concomitant decision by BAS to convert the BAS loan and to inject LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) in cash, reached at airBaltic's shareholders meeting of 22 December 2011.
МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
The Latvian authorities reiterate that measures 1, 2 and 3 should not be assessed in isolation but only in conjunction with the wider transaction they form an inseparable part of.
МНЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
Since this transaction was agreed by BAS and the State in full concomitance, Latvia excludes the presence of aid.
В своите коментари относно решението на Комисията за откриване на процедура Латвия отбелязва, че мерки 1, 2, 3 и 6 са взаимозависими и че те произтичат от споразумението, като по този начин представляват по същество една и съща финансова сделка, която трябва да бъде оценена спрямо момента на сключване на споразумението, т.е.
Latvia further argues that the fact that BAS did not fulfil its commitment within the maximum deadline (i.e. 30 January 2012) is irrelevant and that the State had no option but to convert the first State loan and the first tranche of the second State loan into capital — it did so on 29 December 2011.
3 октомври 2011 г.
Moreover, Latvia explains that the State took all possible steps towards forcing BAS to fulfil its commitment.
На тази основа Латвия стига до заключението, че тези мерки са едновременни и съобразени с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, с което се изключва наличието на държавна помощ.
In what relates to measure 6, Latvia adds that the attribution of the claims to airBaltic was a corollary of the measures foreseen in Article 7.4 of the Agreement.
Латвия твърди, че инициатор на споразумението е било BAS и че всъщност дружеството е поискало държавата да участва в увеличаването на капитала.
According to Latvia, this ensures that the entire Agreement is pari passu, since the assignment of the claim to airBaltic guarantee that the private investors make a proportionate contribution to the financial injection into airBaltic.
В крайна сметка държавата се е съгласила на инвестицията при спазване на строгите условия, предвидени в споразумението.
Concerning measure 4, Latvia is of the opinion that the issuance of 0 %-coupon bonds was carried out concomitantly by the State and BAS under identical conditions and thereby excludes the presence of state aid.
Един от основните елементи на споразумението е вливането от държавата и от BAS на близо 100 милиона латвийски лата (141,58 милиона евро) на два етапа: i) 30 латвийски лата (42,47 милиона евро) под формата на първия заем от държавата и заема от BAS, и ii) приблизително 70 латвийски лата (99,1 милиона евро), които да бъдат предоставени от държавата и BAS в съответствие тяхното участие в капитала.
Latvia also explains that the decision to issue bonds was taken at the initiative of BAS.
Поради това, според Латвия, BAS имало договорно задължение да влее допълнителен капитал в airBaltic пропорционално на дяловото си участие.
As regards the fact that these bonds offered no profit, Latvia claims that the Commission should take into account the so-called ‘owner effect’ and consider that the State, as shareholder of airBaltic, had different incentives than an outsider investor.
Латвия стига до това заключение въз основа на член 7.2 от споразумението, с който се установява, че държавата ще предоставя втори заем на airBaltic „пропорционално на правата си на глас“, което според Латвия означава, че BAS също е трябвало да влее средства пропорционално на дяловото си участие.
Finally, as regards measure 5, Latvia is of the opinion that no State resources were involved and that in any event the actions of the FCMC would not be imputable to the State.
Латвия отбелязва също, че в споразумението се предвиждат редица извънредни мерки с цел защита на финансовите интереси на държавата, в случай че BAS не изпълни своите задължения: i) правото на държавата да придобие акциите от BAS в замяна на 1 LVL, ii) задължението за частните инвеститори, предоставили на airBaltic синдикиран заем 2, да припишат своите вземания от airBaltic на държавата при определени обстоятелства, и iii) задължението за инвеститорите да компенсират airBaltic за някои задбалансови пасиви в размер на приблизително […] милиона евро [24].
In view of its opinion that no state aid was present, Latvia did not initially provide arguments on the compatibility of the measures with the internal market.
Според Латвия фактът, че BAS и инвеститорите са приели тези извънредни мерки е доказателството, че инвеститорите са били уверени, че BAS ще изпълни своите задължения.
However, during the course of the formal investigation procedure, Latvia provided arguments in this respect and noted that if state aid was present, it would be compatible restructuring aid under the R&R Guidelines.
Въз основа на това Латвия счита, че мерки 1, 2 и 3 са едновременни и оправдани от гледна точка на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
On this basis, Latvia submitted in December 2013 a restructuring plan according to which the restructuring of airBaltic started in April 2011, when a first version of the plan was submitted to the company's management.
Освен това, тъй като мярка 6 е била следствие от извънредните мерки, Латвия твърди, че и тази мярка не представлява помощ.
This document identified some of the weaknesses of airBaltic and established that EUR [175 — 185] million in capital were needed.
Освен това, що се отнася до мярка 1, Латвия допълва, че лихвеният процент е бил в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и Съобщението относно референтните лихвени проценти [25] и твърди, че намаляването на лихвения процент от [11 — 13] % на [2 — 4] % е икономически обосновано за държавата от гледна точка на целта да се намалят разходите за финансиране на аirBaltic (в което към момента тя вече е имала 99,8 % участие).
This first version of the plan evolved into the reShape plan of March 2012, which according to Latvia was a preliminary step to the restructuring plan submitted in December 2013.
Що се отнася до мярка 2, Латвия е на мнение, че лихвеният процент е бил в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
The restructuring plan foresees a 5-year restructuring period from April 2011 to April 2016 and total restructuring costs of LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million).
Що се отнася до мярка 3, латвийските власти твърдят, че преобразуването в капитал на първия заем от държавата и на първия транш от втория заем от държавата е било направено въз основа на едновременното решение на BAS да конвертира заема от BAS и да влиее 37,7 милиона латвийски лата (53,38 милиона евро) в брой, постигнато на събранието на акционерите на аirBaltic от 22 декември 2011 г.
The restructuring plan foresees three types of restructuring measures: (i) optimisation of revenues and costs for the existing operations; (ii) network reconfiguration, resulting in adjustment of destinations, frequencies and timing; and (iii) network and fleet optimisation.
Латвийските власти отново изтъкват, че мерки 1, 2 и 3 не следва да се оценяват изолирано, а единствено в съчетание с по-голямата сделка, от която те са неделима част.
The restructuring plan includes a total of 26 initiatives addressing revenue and costs, coupled with additional initiatives in the area of network reconfiguration and fleet renewal.
Тъй като тази сделка е била договорена при пълна координация между BAS и държавната, Латвия изключва наличието на помощ.
As regards the restoration of airBaltic's viability, the plan expects that with these initiatives the company will break-even in 2014 and remain profitable thereafter, with EBIT reaching LVL [1 — 3] million (EUR [1,4 — 4,2] million) in 2014 and LVL [9 — 12] million (EUR [12,8 — 17] million) in 2016.
Латвия също така твърди, че фактът, че BAS не е изпълнило ангажимента си в максималния срок (т.е.
The restructuring plan also includes revised financial forecasts on the basis of realistic, pessimistic and optimistic scenarios, which are subject to a sensitivity analysis in order to assess the risks and their possible impact.
30 януари 2012 г.) не е от значение и че държавата не е разполагала с друга възможност освен да преобразува в капитал първия заем от държавата, както и първия транш от втория заем от държавата — което стана факт на 29 декември 2011 г.
The plan also puts forward a number of compensatory measures: (i) fleet reduction by 27 %; (ii) the surrender of 14 profitable routes; and (iii) the surrender of […] slot pairs in coordinated airports.
Освен това Латвия обяснява, че държавата е предприела всички възможни стъпки, за да принуди BAS да изпълни своя ангажимент.
Between 2011 and 2016, airBaltic will reduce its capacity by [17 — 20] % in terms of ASK [26] ([7 — 10] % when considering profitable routes only).
Що се отнася до мярка 6, Латвия допълва, че приписването на AirBaltic на вземания е следствие от мерките, предвидени в член 7.4 от споразумението.
According to Latvia, such capacity reduction would be in line with past cases.
Според Латвия, това гарантира, че цялото споразумение е pari passu, тъй като прехвърлянето на вземанията към airBaltic гарантира, че частните инвеститори дават пропорционален принос към финансовата инжекция в airBaltic.
In addition, the restructuring plan includes the release of […] slot pairs as the result of the closure of several routes.
Що се отнася до мярка 4, Латвия е на мнение, че емисията на облигации с нулев купон е била извършена едновременно от държавата и BAS при еднакви условия и така се изключва наличието на държавна помощ.
The restructuring plan estimates the restructuring costs at LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million), which will be used for repayment of third-party loans, to compensate losses resulting from the phase-out and disposal of certain aircraft, redundancy payments the purchase of new aircraft, etc.
Латвия също така обяснява, че решението за издаване на облигации е било взето по инициатива на BAS.
In view of total restructuring costs, the proposed own contribution of airBaltic according to the restructuring plan amounts to LVL [100 — 110] million (EUR [141 — 155] million), i.e. [60 — 70] % of the total restructuring costs.
Що се отнася до обстоятелството, че тези облигации не са донесли печалба, Латвия твърди, че Комисията следва да вземе предвид т.нар. „ефект от качеството на собственика“ и считат, че държавата като акционер в AirBaltic, е имала различни стимули в сравнение с външен инвеститор.
According to the restructuring plan, the own contribution would results from several injections from private parties (including a liquidity facility and advance payments), private loans, a lease agreement for new aircraft and a partial write-off of debt with two banks.
На последно място, що се отнася до мярка 5, Латвия е на мнение, че не са използвани държавни ресурси и че при всички случаи действията на FCMC не биха могли да бъдат отнесени към държавата.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
Латвия първоначално не представи аргументи относно съвместимостта на мерките с вътрешния пазар, за да подкрепи своето становище за липса на държавна помощ.
During the formal investigation procedure, the Commission received comments from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic.
В хода на официалната процедура по разследване обаче Латвия представи аргументи във връзка с него и отбеляза, че ако е имало държавна помощ, тя би била съвместима с помощ по Насоките за О&П.
Ryanair agrees with the Commission's preliminary findings that the measures under assessment are inconsistent with the market economy investor principle (‘MEIP’) and incompatible with the internal market.
Въз основа на това през декември 2013 г.
Ryanair however argues that the Commission's assessment of the MEIP was not complete in the opening decision, since the Commission should have considered whether a private investor would have opted for liquidating airBaltic upfront instead of providing it with additional capital [27].
Латвия представи план за преструктуриране, според който преструктурирането на AirBaltic е започнало през април 2011 г., когато на ръководството на дружеството е бил представен първата версия на плана.
Ryanair also argues that the Commission should have assessed in its opening decisions whether the liquidation of airBaltic was more profitable for the State than the provision of additional funds.