natgillin/translations-raw huggingface dataset:
, не съответстват на съществените изисквания за безопасност и опазване на здравето съгласно Директива 2006/42/ЕО и че това несъответствие поражда сериозни рискове за нараняване на ползвателите.
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
Следователно е уместно предприетата от Швеция мярка да се смята за обоснована,
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
Предприетата от Швеция мярка за забрана на пускането на пазара на резачно-цепещите машини за дърва за огрев (firewood machines) Hammars vedklipp 5,5 hk и Hammars vedklipp 7,5 hk, производство на Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Швеция
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Съставено в Брюксел на 2 юли 2015 година.
Done at Brussels, 2 July 2015.
Решение (ЕС) 2015/1091 на Комисията
Commission Decision (EU) 2015/1091
относно мерки SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), приведени в действие от Латвия в полза на A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
(нотифицирано под номер C(2014) 4552)
(notified under document C(2014) 4552)
като взе предвид решението, с което Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощ SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
ПРЕДВАРИТЕЛНОТО УВЕДОМЛЕНИЕ — SA.
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
33799 (2011/PN)
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
Чрез уведомление № 6332 в системата SANI от 18 октомври 2011 г., регистрирано на 20 октомври 2011 г., Латвия уведоми предварително Комисията за заем в размер на 16 милиона латвийски лата (22,65 милиона евро) [2] в полза на A/S Air Baltic Corporation („airBaltic“ или „дружеството“).
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
Латвийските органи бяха на мнение, че заемът не представлява държавна помощ, но независимо от това подадоха предварително уведомление за него от съображения за правна сигурност и прозрачност.
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
Това предварително уведомление е регистрирано под номер SA.33799 (2011/PN).
A meeting with the Latvian authorities and their advisers took place on 27 October 2011, after which the Latvian authorities submitted supplementary information by letter of 7 November 2011.
На 27 октомври 2011 г. се състоя среща с латвийските органи и техните съветници, след което латвийските органи предоставиха допълнителна информация с писмо от 7 ноември 2011 г.
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
Комисията поиска допълнителна информация с електронни писма от 16 ноември 2011 г., 17 ноември 2011 г., 1 декември 2011 г. и 9 декември 2011 г., на които латвийските органи отговориха с електронни съответно на 16 ноември 2011 г., 22 ноември 2011 г., 7 декември 2011 г., и 13 декември 2011 г.
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
На 4 януари 2012 г.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
Латвия представи допълнителна информация и обясни, че заемът от 16 милиона латвийски лата, посочен в точка 1.1 по-горе, е бил отпуснат на дружеството още на 21 октомври 2011 г. без предварително разрешение от страна на Комисията.
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
В допълнение, на 13 декември 2011 г. латвийската държава реши да увеличи капитала на дружеството и на 14 декември 2011 г. на airBaltic беше отпуснат втори заем.
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
С оглед на факта, че мярката е била предоставена на дружеството, и вследствие на получена на 9 януари 2012 г. жалба (вж. раздел 1.2 below), латвийските органи оттеглиха своето предварителното уведомление с електронно писмо от 21 февруари 2012 г.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
Дело SA.
On 9 January 2012, the Commission received a complaint lodged by the private company SIA Baltijas aviācijas sistēmas (‘BAS’ or ‘the complainant’), former shareholder of airBaltic, in relation to a number of measures allegedly provided to airBaltic by the Latvian State.
33799 (2011/PN) относно държавна помощ беше приключено административно на 27 февруари 2012 г.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
ЖАЛБИТЕ — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
На 9 януари 2012 г.
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Комисията получи жалба от частното дружество SIA baltijas aviācijas sistēmas („BAS“ или „жалбоподателят“), бивш акционер в аirBaltic, във връзка с редица мерки, за които се твърди, че латвийската държава е предоставила на airBaltic.
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
С писмо от 23 януари 2012 г.
Meetings with the Latvian authorities, their advisers and representatives of airBaltic took place on 5 July and 17 August 2012.
Комисията изпрати жалбата за коментар от страна на Латвия, която отговори на 13 март 2012 г.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
С писмо от 14 май 2012 г.
Latvia submitted comments on the opening decision by letter dated 23 January 2013.
Комисията поиска допълнителна информация от Латвия, която отговори на 16 юли 2012 г.
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
С писмо от 18 юли 2012 г., заведено на 20 юли 2012 г., Комисията получи нова жалба от г-жа Inga Piterniece, бивш член на съвета на BAS, по отношение на допълнителна мярка, за която се твърди, че е била предоставена от латвийската държава на airBaltic.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
С писмо от 24 юли 2012 г.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
Комисията изпрати новата жалба за коментар от страна на Латвия, която отговори на 22 август и на 4 септември 2012 г.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
На 5 юли и 17 август 2012 г. се проведоха срещи с латвийските органи, техните съветници и представители на AirBaltic.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
С писмо от 20 ноември 2012 г.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures.
Комисията уведоми Латвия, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), по отношение на помощта („решението за откриване“).
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Латвия представи своите мнения относно решението за откриване с писмо от 23 януари 2013 г.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
Комисията поиска информация от Латвия с писмо от 6 март 2013 г., на което получи отговор на 8 април 2013 г.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
Освен това на 25 юни 2013 г. се състоя среща с латвийските органи, след която Латвия предостави допълнителна информация на 14 август, 18 септември, 9 и 25 октомври 2013 г.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
На 22 октомври и 22 ноември 2013 г., както и на 10 януари 2014 г. се проведоха допълнителни срещи с латвийските органи и техните законни представители.
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
Латвия предостави допълнителна информация на 7 и 8 ноември, 2, 13 и 20 декември 2013 г., както и на 28 и 31 януари, 28 февруари, 24 и 26 март, 9 април и 16 май 2014 г.
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз [3] на 8 март 2013 г.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на помощта.
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
Комисията получи мнения от Ryanair и airBaltic, както и от три физически лица от името на кредиторите на AirBaltic (FLS, AB Jet и Eurobalt Junipro).
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Комисията препрати получените мнения на Латвия, на която бе дадена възможност за реакция.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
Коментарите от страна на Латвия бяха получени на 27 май 2013 г.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
С писмо от 4 юли 2014 г.
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Латвия се съгласи да се откаже от правата си по силата на член 342 от ДФЕС във връзка с член 3 от Регламент (ЕО) № 1/1958 и настоящото решение да бъде прието и нотифицирано на английски език.
Riga International Airport is the leader in the Baltic region.
ЛАТВИЙСКИЯТ ВЪЗДУШНОТРАНСПОРТЕН ПАЗАР
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
Въздушнотранспортният пазар в Латвия се разшири бързо след присъединяването на страната към ЕС.
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
Между 2003 и 2007 г. средният годишен ръст на броя на пътниците на Международно летище Рига — включващ пътуващите от точка до точка и трансферните пътници — достигна 47 %, увеличавайки се от около 700000 души през 2003 г. на 3,2 милиона през 2007 г.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
Навлизането на нискотарифни превозвачи, особено Ryanair, допринесе за ръста на пазара, тъй като търсенето се повиши съществено с откриването на нови маршрути.
[4]
Световната икономическа криза от 2008—2009 г. сериозно засегна икономическия растеж на Латвия, а като следствие — и нейния въздушнотранспортен пазар.
THE BENEFICIARY
В резултат на кризата броят на пътниците от точка до точка в Латвия намаля от 3,2 милиона през 2008 г. на 2,7 милиона през 2009 г., въпреки че общият брой на пътниците продължи да нараства благодарение на трансферните пътници.
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
През 2010 г. растежът на пазара като цяло се възобнови, достигайки средно 12 % годишен растеж.
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
Макар че пазарът за превоз на пътници от точка до точка се увеличи средно с 9 % годишно, пазарът за трансфер на пътници достигна ръст от 18 % годишно.
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
Очаква се в бъдеще латвийският въздушнотранспортен пазар да продължи да нараства с годишен темп на растеж от 7 % между 2012 и 2015 г.
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
Международното летище в Рига е водещо в Балтийския регион.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
През 2011 г. около 5,1 милиона пътници са пътували до/от Рига, в сравнение с 1,9 милиона пътници, които пътуват до/от Талин и 1,7 милиона пътници, които пътуват до/от Вилнюс.
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
През 2011 г. airBaltic е превозила 66 % от пътниците, които летят през Рига, докато Ryanair — вторият по големина оператор и основен конкурент на AirBaltic — е превозил 20 %.
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
Други 15 дружества извършват полети до/от Рига (доставчици на цялостни услуги и нискотарифни превозвачи), превозващи 14 % от всички пътници [4].
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
БЕНЕФИЦИЕРЪТ
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
AirBaltic е създадена през 1995 г. чрез съвместно предприятие между Scandinavian Airlines SAS и латвийската държава.
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
През януари 2009 г., SAS продаде целия си дял в дружеството (47,2 %) на BAS.
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
От информацията, публикувана в пресата, изглежда, че BAS е създадена като частно дружество, притежавано изцяло от г-н Bertolt Flick до декември 2010 г., когато 50 % от неговите акции са прехвърлени на Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd („Taurus“).
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
От октомври 2011 г. акционери в airBaltic са латвийската държава — чрез Министерството на транспорта — с 52,6 % от акциите и BAS с 47,2 %, а останалата част (0,2 %) са притежавани от руската авиокомпания Transaero.
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Тогава председател и главен изпълнителен директор на AirBaltic беше г-н Bertolt Flick.
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
От 1 ноември 2011 г. насам главен изпълнителен директор на аirBaltic е г-н Martin Gauss, бивш главен изпълнителен директор на Malév.
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
Въз основа на предоставената от латвийските органи информация изглежда, че BAS са предоставили като допълнително обезпечение своето дялово участие от 47,2 % в airBaltic на Latvijas Krājbanka, латвийското дъщерно дружество на литовската банка Snoras [6].
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
На 16 ноември 2011 г.
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Snoras се срина и беше национализирана [7].
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
На 17 ноември 2011 г.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Комисията за финансови и капиталови пазари на Латвия („FCMC“) нареди на Latvijas Krājbanka да ограничи банковите операции, надхвърлящи 100000 евро [8].
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Със заповед на FCMC от 21 ноември 2011 г. бе спряна дейността на „Latvijas Krājbanka“ и бе назначено доверено лице [9].
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
Съгласно предоставената информация изглежда, че BAS не е изпълнила някои от своите финансови задължения към Latvijas Krājbanka.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
В резултат на това на 30 ноември 2011 г., Latvijas Krājbanka продаде на Министерството на транспорта всички — с изключение на една — акции от airBaltic, притежавани преди това от BSA, на тяхната номинална стойност, на обща стойност 224453 латвийски лата (317787 евро) [10].
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
В резултат на това участието на Латвия в AirBaltic нарасна до 99,8 %, а BAS запази само една акция.
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
От информацията в пресата личи, че акционерите на BSA са предоставили на Latvijas Krājbanka своите акции в BAS като обезпечение на Latvijas Krājbanka [11].
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
На 6 февруари 2012 г. в контекста на производството по несъстоятелност, отнасящо се до BAS [12], дъщерно дружество на Latvijas Krājbanka пое акциите на BAS от предишните акционери и назначи ново ръководство.
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
На последно място изглежда, че на 8 юни 2012 г. латвийските държава закупува от BAS единствената му акция в airBaltic за 1 LVL.
The process is aimed for conclusion during 2014.
Следователно, считано от тази дата, BAS вече не е акционер в AirBaltic [13].
DESCRIPTION OF THE MEASURES
Във връзка с финансовото състояние на аirBaltic латвийските власти обясниха, че затрудненията на дружеството са започнали през 2008 г. вследствие на световната икономическа рецесия и драстичното увеличение на цената на нефта.
THE 3 OCTOBER 2011 AGREEMENT: THE FIRST STATE LOAN AND THE BAS LOAN
В резултат на това през 2008 г. airBaltic регистрира загуби от 28 милиона латвийски лата (39,64 милиона евро).
On the basis of an agreement dated 3 October 2011 (‘the Agreement’), Latvia agreed to provide to airBaltic a loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) (‘the first State loan’, measure 1) alongside another loan of LVL 14 million (EUR 19,82 million) from BAS (‘the BAS loan’).
През 2009 г. обаче дружеството реализира печалба от 14 милиона латвийски лата (19,82 милиона евро) [14].
The conditions of both loans were linked and identical, and the initial interest rate was set at [11 — 13] [18] %.
През 2010 г. airBaltic отново регистрира загуби от 34,2 милиона латвийски лата (48,42 милиона евро).
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
През юни 2011 г. латвийският министър на икономиката заяви, че airBaltic работи със загуба от 18 милиона латвийски лата (25,48 милиона евро) през първите пет месеца на 2011 г. и е почти пред фалит [15].
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
На 21 септември 2011 г. airBaltic подава молба за правна защита от своите кредитори [16].
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
Резултатите от одитите през 2011 г. показват регистрира загуби от 83,5 милиона латвийски лата (118,22 милиона евро).
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
На 27 август 2012 г.
In particular, Article 7.3 stated that ‘the State loan and BAS loan […] may be added to the sum to be capitalised’.
Латвия публикува покана за потенциалните инвеститори да заявят интереса си към придобиването на 50 % минус един глас от капитала на AirBaltic [17], въпреки че не бяха изключени сделки от различно естество.
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
Основните критерии за избора на инвеститор щяха да бъдат способността да се подпомогне развитието на аirBaltic, репутацията и опита на инвеститора, както и неговите финансови ресурси.
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1.
Процесът трябва да приключи през 2014 г.
[19]
ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ
Latvia granted the first State loan to airBaltic on 21 October 2011 (see recital 3 above).
СПОРАЗУМЕНИЕТО ОТ 3 ОКТОМВРИ 2011 Г.: ПЪРВИЯТ ЗАЕМ ОТ ДЪРЖАВАТА И ЗАЕМЪТ ОТ BAS
BAS granted the BAS loan on 1 November 2011.