natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въз основа на споразумението от 3 октомври 2011 г. („споразумението“) Латвия се съгласява да отпусне на airBaltic заем от 16 милиона латвийски лата (22,65 милиона евро) („първият заем от държавата“, мярка 1) успоредно с друг заем от 14 милиона латвийски лата (19,82 милиона евро) от BAS („заемът от BAS“).
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Условията на двата заема бяха свързани и еднакви, а първоначалната лихва беше [11 — 13] [18] %.
Since the first State loan and the BAS loan were linked (see recital 26 above), the same interest rate cut was applied to the latter.
Въпреки това към момента на отпускането на заема на airBaltic BAS се отказва от правото си да обезпечи заема от BAS.
THE SECOND STATE LOAN OF 13 DECEMBER 2011
В споразумението се предвижда също така, че не по-късно от 15 декември 2011 г. държавата ще предостави допълнителен заем на airBaltic в неопределен размер, пропорционално на правата си на глас, при еднакви условия с първия заем от държавата.
On 13 December 2011, at the same time as the interest rate cut of the first State loan (see recital 30 above), the Latvian Government decided to provide a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million) at an interest rate of [9 — 11] % divided into two tranches (‘the second State loan’, measure 2) [20].
И двата заема от държавата е трябвало да се капитализират, ако бъдат изпълнени редица условия, сред които условието съветът на аirBaltic да одобри бизнес план/план за преструктуриране.
The first tranche of the second State loan of LVL 41.6 million (EUR 58,89 million) was immediately made available to airBaltic by agreement of 14 December 2011.
В член 7 от споразумението се предвиждат условията за бъдещото увеличение на капитала на аirBaltic.
The second tranche of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) was made available to the company on 14 December 2012, i.e. after the Commission had adopted its opening decision.
В частност в член 7.3 се посочва, че „държавният заем и заемът от BAS […] могат да бъдат добавени към сумата, която да бъде капитализирана“.
AIRBALTIC'S CAPITAL INCREASE AGREED ON 22 DECEMBER 2011
Съгласно член 7.4 BAS се ангажира да гласува за капитализацията на заема и за увеличаване на капитала.
During airBaltic's shareholders' meeting of 22 December 2011, the Latvian State and BAS — despite it having only one share in the company at that time — agreed to a capital increase of LVL 110 million (EUR 155,74 million) (‘the capital increase’, measure 3).
В случай че BAS не изпълни ангажиментите си, член 7.4 предоставя на държавата правото да закупи от BAS акциите му в airBaltic за 1 латвийски лат [19].
This was to be achieved through conversion into capital of the first State loan, the first tranche of the second State loan and the BAS loan, together with a cash contribution from BAS of LVL 37,7 million (EUR 53,38 million).
Латвия предостави първия заем от държавата на аirBaltic на 21 октомври 2011 г. (вж. съображение 3 по-горе) BAS е отпуснал своя заем на 1 ноември 2011 г.
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
На 13 декември 2011 г., след като делът на Латвия в airBaltic се увеличи на 99,8 % (вж. съображение 21 по-горе), латвийското правителство реши да одобри намалението на лихвения процент по първия заем от държавата от [11—13] % на [2—4] %.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Тъй като първият заем от държавата и заемът от BAS са свързани (вж. съображение 26 по-горе), същото намаление на лихвения процент е било приложено и за заема от BAS.
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
ВТОРИЯТ ЗАЕМ ОТ ДЪРЖАВАТА ОТ 13 ДЕКЕМВРИ 2011 Г.
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
На 13 декември 2011 г. едновременно с намалението на лихвения процент по първия заем от държавата (вж. съображение 30 по-горе) латвийското правителство реши да предостави на airBaltic конвертируем заем от 67 милиона латвийски лата (94,86 милиона евро) при лихвен процент от [9 — 11] %, разделен на два транша („втори заем от държавата“, мярка 2) [20].
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
Първият транш от втория заем от държавата в размер на 41,6 милиона латвийски лата (58,89 милиона евро) е бил отпуснат незабавно на airBaltic със споразумението от 14 декември 2011 г.
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
Вторият транш от 25,4 милиона латвийски лата (35,96 милиона евро) е бил предоставена на дружеството на 14 декември 2012 г., т.е. след като Комисията прие своето решение за откриване на процедурата.
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS
ДОГОВОРЕНОТО НА 22 ДЕКЕМВРИ 2011 Г.
The complaint filed with the Commission on 9 January 2012 concerned the first and second State loans as well as the capital increase.
УВЕЛИЧАВАНЕ НА КАПИТАЛА НА АIRBALTIC
In addition, BAS complained about two other measures potentially entailing aid to airBaltic, namely the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4) and the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5).
По време на заседанието на акционерите на airBaltic на 22 декември 2011 г. латвийската държава и BAS — въпреки че към тогавашния момент последното притежава само една акция в дружеството — се договарят за увеличение на капитала от 110 милиона латвийски лата (155,74 милиона евро) („увеличението на капитала“, мярка 3).
Latvia explained that measure 4 entailed the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in by the majority shareholders of airBaltic at the time, i.e. the Latvian State and BAS.
Това е трябвало да бъде постигнато чрез преобразуване в капитал на първия заем от държавата, на първия транш от втория заем от държавата и на заема от BAS, заедно с парична вноска от BAS от 37,7 милиона латвийски лата (53,38 милиона евро).
The part corresponding to Latvia was not directly subscribed by the Ministry of Transport — the actual owner of airBaltic's shares — but by the Latvian State Radio and Television Centre (‘LVRTC’), a 100 % State-owned company.
Латвийската държава изпълнява решението си да участва в увеличаването на капитала на аirBaltic на 29 декември 2011 г. и дава ход на преобразуването в капитал на първия заем, както и на първия транш от втория заем от държавата.
The bonds were acquired with a nominal value of LVL 1 each and had no interest, and were purchased by Latvia and BAS in proportion to their shareholding.
С писмо от 4 януари 2012 г.
This would result in the Latvian State acquiring 0 %-interest bonds from airBaltic in an amount of approximately LVL 15,78 million (EUR 22,34 million) and BAS acquiring approximately LVL 14,22 million (EUR 20,13 million).
Министерството на транспорта на Латвия поиска от BAS да участва в увеличението на капитала чрез преобразуване на заема от BAS и вливане на парични средства.
The bonds are to be converted into capital on 1 July 2015, at a rate of one share per bond.
Въпреки исканията от страна на латвийските органи, BAS не изглежда да е било склонно да изпълни споразумението, договорено на събранието на акционерите.
As regards measure 5, the Latvian authorities explained that no payments were made to airBaltic on 21 and 22 November 2011 as alleged by the complainant.
Действително, с писма от 6—26 януари 2012 г.
However, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100000 and to halt all operations of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011 (see recital 20 above).
BAS оспорва придобиването от страна на държавата чрез Latvijas Krājbanka на акциите на airBaltic, притежавани преди това от BAS (вж. съображение 21 по-горе), и изисква от държавата да се въздържа от приемането на решения, отнасящи се до промени в капитала на airBaltic.
These orders were executed by Latvijas Krājbanka days after.
На 19 януари 2012 г.
In particular, the operations at stake were two payments of USD […] million to IATA Clearing House and of EUR […] million to Riga International Airport executed on 25 November 2011, and a transfer of EUR […] million to an alternative bank account of airBaltic in Swedbank on 30 November 2011.
FCMC издаде официална забрана, отнасяща се до BAS и airBaltic, за включване на заема от BAS като част от увеличението на капитала.
The ‘reShape’ plan of March 2012
До 30 януари 2012 г., а именно до края на първия етап на срока за записване на увеличението на капитала, BAS нито е преобразувало заема си, нито е вляло парични средства в дружеството.
In March 2012, airBaltic adopted a plan entitled ‘reShape’.
ЖАЛБАТА ОТ BAS И ПОСЛЕДВАЩИ СЪБИТИЯ
It foresees a number of measures, including the purchase of more efficient planes [21] and the closure of certain routes, which would allow the company to break-even in 2014 in the realistic and optimistic scenarios.
Жалбата, внесена в Комисията на 9 януари 2012 г., се отнася до първия и втория заем от държавата, както и до увеличението на капитала.
However, in the pessimistic scenario, airBaltic would have negative EBIT until at least 2016.
В допълнение, BAS внесе жалба относно две други мерки, които потенциално водят до помощ за airBaltic, а именно придобиването от страна на държавата на облигации с нулев купон от airBaltic през април 2010 г. (мярка 4) и плащането на 2,8 милиона евро от Latvijas Krājbanka на аirBaltic на 21 и 22 ноември 2011 г. (мярка 5).
The reShape plan foresees that on top of the LVL 83 million (EUR 117.51 million) already committed to the company, [22] additional financing of LVL [45 — 55] million (EUR [64 — 78] million) will be needed […] in the realistic scenario.
Латвия обясни, че мярка 4 е довела до придобиването на облигации с нулев купонна от airBaltic на стойност 30 милиона латвийски лата (42,47 милиона евро) от страна на мнозинството акционери в аirBaltic по това време, т.е. латвийската държава и BAS.
This amount would go down to LVL [5 — 15] million (EUR [7 — 21] million) in the optimistic scenario but would increase to LVL [135 — 145] million (EUR [192 — 206] million) in the pessimistic one.
Съответстващата на Латвия част не е била пряко записана от Министерство на транспорта — действителният собственик на акциите на AirBaltic, а от латвийския държавен радио- и телевизионен център („LVRTC“), дружество със 100 % държавно участие.
THE COMPLAINT OF 18 JULY 2012
Облигациите са били придобити при номинална стойност в размер на 1 LVL всяка и без никаква лихва, и са били закупени от Латвия и BAS пропорционално на тяхното дялово участие.
Apart from Latvia and BAS, a number of other investors were also parties to the Agreement.
От това излиза, че латвийската държава е придобила облигации с нулев купон от airBaltic на стойност приблизително 15,78 милиона латвийски лата (22,34 милиона евро), а BAS — на стойност приблизително 14,22 милиона латвийски лата (20,13 милиона евро).
These investors agreed to grant two syndicated loans to airBaltic for EUR 35 million each at an initial interest rate of [5 — 7] %.
Облигациите трябва да бъдат преобразувани в капитал на 1 юли 2015 г. при съотношение от една акция за облигация.
Syndicated loan 1 was supposed to be provided by Latvijas Krājbanka and the Lithuanian bank Snoras.
Що се отнася до мярка 5, латвийските органи обясниха, че не са правени никакви плащания на аirBaltic на 21 и 22 ноември 2011 г., както твърди жалбоподателят.
Syndicated loan 2 was supposed to be provided by several companies, among others Taurus.
Въпреки това airBaltic е представило три платежни нареждания на Latvijas Krājbanka преди решенията на FCMC от 17 ноември 2011 г. за ограничаване на банковите операции в размер над 100000 EUR и за спиране на всички операции на Latvijas Krājbanka на 21 ноември 2011 г. (вж. съображение 20 по-горе).
These syndicated loans were to be granted in order to novate several claims that those private investors held against airBaltic.
Тези платежни нареждания са изпълнени от Latvijas Krājbanka дни по-късно.
In case BAS would not fulfil its commitments under the Agreement, in line with its Article 7.4, the investors who were to grant to airBaltic the syndicated loan 2 — including BAS' shareholder Taurus — agreed to ‘assign and to hand over to the State or its nominated company for the sum of LVL 1 all claims which stem from […] the outstanding [syndicated] loan nr 2’.
По-специално, въпросните операции са били две плащания от […] милиона щатски долара за клиринговата къща на IATA и от […] милиона евро за Международно летище Рига, извършени на 25 ноември 2011 г., както и прехвърляне на […] милиона евро към алтернативна банкова сметка на аirBaltic в Swedbank, извъшено на 30 ноември 2011 г.
On 18 July 2012, the Commission received an additional complaint (see recital 7 above) regarding the obligation of the investors under Article 7.4 of the Agreement to assign and to hand over to the State or its nominated company all claims stemming from syndicated loan 2 for just LVL 1 (see recital 28 above).
Планът за преструктуриране „reShape“ от март 2012 г.
The complainant alleges that by letters of 9 February 2012 and 12 June 2012 the Latvian State had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, out of a total of EUR 35 million — is to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1 (measure 6).
През март 2012 г. airBaltic прие план за преструктуриране, озаглавен „reShape“.
THE OPENING DECISION
В него са предвидени редица мерки, включително закупуването на по-ефективни самолети [21] и закриването на някои маршрути, което би позволило на дружеството да стане рентабилно през 2014 г. в реалистичния и по-оптимистичния сценарий.
On 20 November 2012, the Commission decided to open the formal investigation procedure.
Въпреки това, при песимистичния сценарий airBaltic би имало отрицателна печалба преди лихви и данъци (EBIT) поне до 2016 г.
In its opening decision, the Commission came to the preliminary view that airBaltic could be considered a firm in difficulty at the time the measures identified were provided.
В плана за преструктуриране се предвижда, че освен вече заделените за дружеството 83 милиона латвийски лата (117,51 милиона евро) [22] ще е необходимо допълнително финансиране от [45—55] милиона латвийски лата ([64—78] милиона евро) […] в реалистичния сценарий.
It also expressed doubts as regards the six measures under assessment and came to the preliminary conclusion that all of them entailed state aid.
Тази сума би била по-малка [5—15] милиона латвийски лата ([7 — 21 милиона евро) в оптимистичния сценарий, но би била по-голяма [135—145] милиона латвийски лата (EUR [192—206] милиона евро) в песимистичния сценарий.
The Commission first noted that the first State loan (measure 1) was provided by the State at the same time as the BAS loan — in proportion to their shareholdings — and at identical conditions, which at first sight would seem to suggest that the loans had been granted on pari passu terms.
ВАШАТА ЖАЛБА ОТ 18 ЮЛИ 2012 Г.
However, the Commission observed that it could not assess the first State loan and the BAS loan in isolation but in the overall context of the provisions of the Agreement.
С изключение на Латвия и BAS редица други инвеститори също са страни по споразумението.
Accordingly, the Commission noted that from the Agreement it did not result that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic alongside the second State loan and that the State had made commitments that were different and economically more significant than those taken by BAS.
Тези инвеститори са се съгласи да предоставят два синдикирани заема на аirBaltic от 35 милиона евро всеки с първоначален лихвен процент от [5 — 7] %.
The Commission also observed that the decision of BAS to invest in airBaltic was taken in a context in which the public authorities had already demonstrated their willingness to financially support the company.
Синдикираният заем 1 е трябвало да бъде предоставен от Latvijas Krājbanka и литовската банка Snoras.
In relation to the interest rate of the first State loan and the cut on the interest rate of [5-15] percentage points occurred in December 2011 (see recital 30 above), the Commission considered it doubtful that the rates applied would be at market level in view of the significant difficulties of airBaltic at the time.
Синдикираният заем 2 е трябвало да бъде предоставен от няколко дружества, сред които и Taurus.
With regard to the second State loan (measure 2) the Commission first observed that it was already foreseen in the Agreement, albeit with an undetermined amount and subject to a number of factors.
Тези синдикирани заеми е трябввло да бъдат отпуснати с цел да се заменят няколко стари задължения, които airBaltic има към тези частни инвеститори.
According to the Commission, the second State loan could not be considered pari passu since from the Agreement it did not follow — contrary to what Latvia argued — that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic.
В случай че BAS не изпълни ангажиментите си съгласно споразумението, в съответствие с член 7.4 на инвеститорите, които е трябвало да предоставят на AirBaltic синдикирания заем 2 — включително акционерът в BAS Taurus — са се съгласили „да припишат и да предадат на държавата или на определено от нея дружество за сумата от 1 LVL всички вземания, които произлизат от […] неизплатения [синдикиран] заем № 2“.
Moreover, the Commission highlighted that when Latvia decided to provide the second State loan to airBaltic, there was no possible concomitance on the side of BAS since it was under no obligation to provide any other loan to airBaltic.
На 18 юли 2012 г.
In relation to the interest rate of the second State loan ([9 — 11] %), the Commission expressed doubts that a private investor would have provided the company with a loan at such an interest rate in view of the difficulties that airBaltic was facing and the fact that the collateral used was the same as that granted in relation to the first State loan.
Комисията получи допълнителна жалба (вж. съображение 7 по-горе) относно задължението на инвеститорите съгласно член 7.4 от споразумението да припишат и да предадат на държавата или на определено от нея дружество всички вземания, произтичащи от синдикирания кредит 2, за едва 1 LVL (вж. съображение 28 по-горе).
Pertaining to the capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3), the Commission noted that at the time the recapitalisation decision was taken, BAS had lost all except one of its shares in airBaltic (since the State had acquired them from Latvijas Krājbanka).
Жалбоподателят твърди, че с писма от 9 февруари 2012 г. и 12 юни 2012 г. латвийските държава е решила вземане от 5 милиона евро към аirBaltic за синдикиран заем 2 — частта, предоставена от Taurus, от общо 35 милиона евро — да бъде приписано на аirBaltic на цена от 1 LVL (мярка 6).
As a result, the State increased its shareholding in the company to 99,8 % (see recital 21 above).
РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
Therefore, the conversion made little economic sense for BAS, who — in order to regain its former shareholding — was requested not only to convert into capital the BAS loan but also to inject LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) in cash, all this with limited possibilities that the equity would provide any return in the short- to medium-term in view of the difficulties of the company.
На 20 ноември 2012 г.
Moreover, the Commission expressed doubts on the date at which measure 3 was actually granted.
Комисията взе решение да открие официална процедура по разследване.
The Commission also noted that BAS and the State had a certain period of time — presumably until 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase — to inject the capital in airBaltic.
В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварително мнение, че airBaltic може да се счита за предприятие в затруднение по времето, когато са предоставени идентифицираните мерки.
The State however did so on 29 or 30 December 2011, while BAS eventually never converted its loan or injected the cash.
Тя изрази също така съмнения по отношение на шестте оценявани мерки и стигна до предварителното заключение, че всички те включват държавна помощ.
According to the Commission, before converting the loans, Latvia should have waited until it was reasonably assured that BAS would also do so.
На първо място Комисията отбеляза, че първият заем от държавата (мярка 1) е бил предоставен от държавата по същото време като заема от BAS — пропорционално на техните дялове — и при еднакви условия, от което на пръв поглед би могло да се предположи, че заемите са били отпуснати при условия pari passu.
On this basis, the Commission was of the view that measure 3 did not appear to be MEIP-conform.
Тя посочва обаче, че не може да извърши оценка на първия заем от държавата и на заема от BAS, без да вземе предвид цялостния контекст на разпоредбите на споразумението.
In relation to the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), the Commission highlighted that these bonds, in view of their characteristics, were comparable to a capital injection.
В съответствие с това Комисията отбеляза, че споразумението не изисква BAS да отпусне конвертируем заем на аirBaltic — в допълнение към заема от BAS — заедно с втория заем от държавата, както и че държавата е поела ангажименти, които са различни и икономически по-значими от тези, поети от BAS.
Given that profitability was excluded from the outset since no interest was attached to the bonds and that future profitability upon conversion appeared unlikely in view of the difficulties of the company, the situation of the airline industry, and the absence at the time of a plan for bringing the company back to profitability, the Commission raised doubts about the market-conformity of measure 4.
Комисията също така посочи, че решението на BAS да инвестира в airBaltic е взето в контекст, в който публичните органи са вече са били изразили готовността си да подкрепят дружеството финансово.
In addition, the Commission was not able to exclude that BAS acquired the bonds because of the strong interest shown by Latvia in airBaltic before the bond issuance.
По отношение на лихвения процент за първия заем от държавата и намаляването на лихвения процент с [5—15] процентни пункта през декември 2011 г. (виж съображение 30 по-горе), Комисията счете, че е съмнително прилаганите лихвени проценти да са били на пазарно ниво с оглед на значителните трудности, изпитвани от аirBaltic към тогавашния момент.
Concerning the EUR 2,8 million payments by Latvijas Krājbanka (measure 5), the Commission could not conclude with certainty whether — at the time these payments occurred — the actions of Latvijas Krājbanka, being a 100 % State-owned bank as, were independent of those of the State.
Що се отнася до втория заем от държавата (мярка 2), Комисията отбеляза най-напред, че той вече е бил предвиден в споразумението, макар и с неопределен размер и в зависимост от редица фактори.
In this respect, the Commission observed that Latvia had provided no evidence that airBaltic submitted the payment and transfer orders before the FCMC decision of 17 November 2011 to limit banking operations per client above EUR 100000.