natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В този документ са били разкрити някои от слабостите на AirBaltic и е било установено, че са необходими [175—185] милиона евро в капитал.
Although Ryanair considers that it had no sufficient information to comment on the reShape plan, it notes its doubts that airBaltic would return to profitability and considered that the company should have been liquidated.
Тази първа версия на плана се превърна в преработения план от март 2012 г., който според Латвия е представлявал предварителна стъпка към представения през декември 2013 г. план за преструктуриране.
Ryanair also argues that any aid to airBaltic would harm its market position since Ryanair operates 13 routes from Riga, of which more than half in direct competition with airBaltic.
В плана за преструктуриране се предвиждат 5-годишен период на преструктуриране от април 2011 г. до април 2016 г. и общи разходи за преструктуриране от [150—170] милиона латвийски лата ([214—242] милиона евро).
airBaltic highlights in its comments that the reasons for the difficulties of the company were due to the conduct of the previous management and the unfortunate decisions of Mr Flick before October 2011, who — according to airBaltic — focused on a commercial strategy based solely on expansion and not on profitability.
В плана за преструктуриране се предвиждат три вида мерки за преструктуриране: i) оптимизиране на приходите и разходите за съществуващите дейности; ii) преконфигуриране на мрежата, водещо до адаптиране на дестинацците, честотите и разписанията и iii) оптимизиране на мрежата и флота.
Also, airBaltic explains that the previous management of the company entered into many disadvantageous contracts and concluded transaction without business rationale, besides setting up an opaque corporate and organisational structure.
Планът за преструктуриране съдържа общо 26 инициативи, предназначени за приходите и разходите в съчетание с две допълнителни инициативи за преконфигуриране на мрежата и обновяване на флота.
Also according to airBaltic, when Latvia decided to participate and to execute the Agreement, it acted as a rational private investor. airBaltic notes that Latvia's investment was concomitant to that of BAS and that it had required severe sacrifices from BAS and other private investors.
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на airBaltic в плана се очаква с тези инициативи дружеството да достигне равновесна точка през 2014 г. и да остане рентабилно след това, като EBIT ще достигне [1—3] милиона латвийски лата ([1,4—4,2] милиона евро) през 2014 г. и [9—12] милиона латвийски лата ([12,8—17] милиона евро) през 2016 г.
In addition, the Agreement included sufficient safeguards to ensure that Latvia's interest were fully protected against BAS; using these safeguards was — according to airBaltic — more rational for Latvia than to breach its investment commitments, thereby causing the company to go bankrupt, destroying the value of the existing shareholders and exposing itself to damage claims by the private investors.
Планът за преструктуриране включва също така преразгледани финансови прогнози въз основа на реалистичен, песимистичен и оптимистичен сценарий, които подлежат на анализ на чувствителността с цел да се оценят рисковете и тяхното евентуално въздействие.
On this basis, airBaltic concludes that the decision of Latvia to enter into the Agreement does not contain elements of state aid.
Планът също така предлага редица компенсаторни мерки: i) намаляване на флота с 27 %; ii) преотстъпването на 14 печеливши маршрута и iii) преотстъпването на […] двойки слотове на координирани летища.
As regards the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), airBaltic is of the opinion that it was economically rational and a fully concomitant investment of the State and BAS and thereby concludes that it did not entail state aid.
Между 2011 и 2016 г. airBaltic ще намали своя капацитет с [17—20] % от СМК [26] ([7—10] %, ако се вземат предвид само печелившите маршрути).
In relation to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5), airBaltic considers that these were decisions taken in the course of airBaltic's business and that they concern private funds, thereby excluding the presence of State resources.
Според Латвия такова намаление на капацитета ще съответства на направеното по предходни дела.
Finally, airBaltic highlights the role of airBaltic in keeping Latvia connected with the rest of the EU and provides some information on the implementation of the reShape plan by the new management of the company.
Освен това, планът за преструктуриране включва освобождаването на […] двойки слотове в резултат на закриването на някои маршрути.
As regards the comments provided by three individuals on behalf of creditors of airBaltic, they had a similar structure.
Планът за преструктуриране предвижда разходите за преструктуриране да бъдат [150—170] милиона латвийски лата ([214—242] милиона евро), които ще бъдат използвани за погасяване на заеми от трети страни, за компенсиране на загубите, произтичащи от поетапното прекратяване на употребата и продажбата на някои самолети, обезщетения при съкращения и за закупуване на нови самолети и др.
The creditors complain in general terms about the measures subject to the opening decision, in particular as regards to measure 6.
Предвид на общите разходи за преструктуриране според плана за преструктуриране собственият принос на AirBaltic възлиза на [100—110] милиона латвийски лата ([141—155] милиона евро, т.е.
In addition, they made reference to certain unpaid debts of airBaltic which apparently had their origin in the Agreement and which allegedly had led some of the creditors into insolvency.
[60—70] % от общите разходи за преструктуриране.
OBSERVATIONS FROM LATVIA ON THE COMMENTS OF INTERESTED THIRD PARTIES
Според плана за преструктуриране собственият принос ще представлява няколко инжекции от частни страни (включително механизъм за ликвидност и авансови плащания), частни заеми, договор за лизинг на нови самолети и частично опрощаване на дълг от две банки.
In its observations on the comments of third parties, Latvia agreed with airBaltic's views that the measures under assessment did not entail state aid.
МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
In relation to Ryanair's comments, Latvia observes that the case-law highlighted by Ryanair — suggesting that the State should have liquidated airBaltic instead of providing it with funds — is not applicable, since at the time the State was not a major creditor of airBaltic but merely a shareholder.
През официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от Ryanair и airBaltic, както и от три физически лица, представляващи кредиторите на AirBaltic.
According to Latvia, the private creditor test is not adequate to assess the rationality of the State's investment decisions in this case.
Ryanair е съгласно с предварителните констатации на Комисията, че оценяваните мерки са несъвместими с принципа на инвеститор в пазарна икономика („ПЧИУПИ“) и са несъвместими с вътрешния пазар.
In addition, Latvia argues that when it decided to enter into the Agreement it chose to suffer losses in the short-term with a view to return to profitability in the long-term and these investment decisions were taken at the initiative of BAS.
Ryanair обаче твърди, че в решението за откриване на процедурата оценката на Комисията на ПЧИУПИ е била непълна, тъй като Комисията е трябвало да проучи дали частен инвеститор би предпочел направо да ликвидира airBaltic вместо да му предоставя допълнителен капитал [27].
Latvia also notes that the losses of airBaltic had been reduced and dismisses the arguments of Ryanair as groundless.
Ryanair твърди също така, че в своите решения за откриване на процедурата Комисията е трябвало да оцени дали ликвидацията на AirBaltic не е била по-изгодна за държавата, отколкото предоставянето на допълнителни средства.
Finally, in what relates to the comments of the individuals on behalf of creditors of airBaltic, Latvia considers that they are unrelated to the measures set out in the opening decision and that they seemed to be aimed at improving the creditors' position in their commercial litigations with airBaltic.
Въпреки че Ryanair счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да се произнесе по преработения план, то изразява своите съмнения, че airBaltic ще се възстанови своята рентабилност и счита, че дружеството е трябвало да бъде ликвидирано.
ASSESSMENT OF THE MEASURES
Ryanair твърди също така, че всяка помощ за AirBaltic би засегнало неговата пазарна позиция, тъй като Ryanair обслужва 13 маршрута от Рига, повече от половината от които са в пряка конкуренция с airBaltic.
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether airBaltic is a firm in difficulty in the meaning of the R&R Guidelines (section 7.1 below).
AirBaltic подчертава в своето становище, че причините за затрудненията на дружеството са се дължали на поведението на предишното ръководство и печалните решения на г-н FLICK преди октомври 2011 г., който — според airBaltic — е поставил акцента върху търговска стратегия, основаваща се единствено на експанзията, а не върху рентабилността.
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
АirBaltic обяснява също, че предишното ръководство на дружеството е сключило многобройни неизгодни договори и сделки без стопанска обосновка едновременно със създаването на непрозрачни корпоративна и организационна структура.
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
Също така според airBaltic, когато Латвия е взела решение да участва и да изпълни споразумението, тя е действала като далновиден частен инвеститор. airBaltic отбелязва, че Латвия е инвестирала едновременно с BAS и че за това са били необходими сериозни жертви от страна на BAS и други частни инвеститори.
As already indicated in the opening decision, the Latvian authorities themselves explain that the difficulties of airBaltic started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
Освен това споразумението включва достатъчни предпазни мерки, за да се гарантира, че интересът на Латвия е бил напълно защитен срещу Bas.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Според airBaltic използването на тези предпазни мерки е било по-рационално за Латвия, отколкото да наруши своите инвестиционни задължения, което е щяло да доведе до несъстоятелност на дружеството, унищожаване на стойността на съществуващите акционери и да се изложи на искове от страна на частни инвеститори за нанесени щети.
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).
Въз основа на това AirBaltic стига до заключението, че решението на Латвия да сключи споразумението не съдържа елементи на държавна помощ.
However, in 2010, airBaltic once again incurred losses, of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million), which increased to LVL 84,7 million (EUR 119,2 million) in 2011.
Що се отнася до придобиването от държавата на облигации с нулев купон от airBaltic през април 2010 г. (мярка 4), airBaltic е на мнение, че то е било икономически рационална и напълно координирана инвестиция между държавата и BAS, и поради това стига до заключението, че това придобиване не включва държавна помощ.
The Commission recalls that the Latvian Minister of Economy stated in June 2011 that airBaltic was close to bankruptcy [28], while the press reported that the company filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011 [29].
Във връзка с плащането от 2,8 милиона евро от „Latvijas Krājbanka“ в полза на AirBaltic от 21 и 22 ноември 2011 г. (мярка 5) airBaltic счита, че тези решения са били взети в хода на стопанската дейност на AirBaltic и че те се отнасят до частни средства, което изключва наличието на държавни ресурси.
The audited annual accounts of airBaltic show that the company had negative equity during the period 2009-2012, which moreover increased every year.
Накрая, airBaltic подчертава ролята на AirBaltic за това Латвия да остане свързана с останалата част от ЕС и предоставя известна информация относно изпълнението на преработения план от новото ръководство на дружеството.
Indeed, airBaltic had negative equity of LVL 19,2 million (EUR 27,18 million) in 2009, which increased to LVL 23,3 million (EUR 32,99 million) in 2010, to LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) in 2011 and to LVL 125,1 million (EUR 177,12 million) in 2012.
Що се отнася до коментарите на три физически лица, представляващи кредиторите на AirBaltic, те имат сходна структура.
Table
Кредиторите се оплакват като цяло от мерките, предмет на решението за откриване на процедурата, по-специално по отношение на мярка 6.
AirBaltic's key financial data 2007 — June 2011 (LVL thousands)
Освен това те се позоваха на определени неплатени задължения на AirBaltic, които очевидно произлизат от споразумението и за които се твърди, че са довели някои кредитори до несъстоятелност.
Net result
КОМЕНТАРИ НА ЛАТВИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
Operating costs
В своите коментари по мненията на трети страни Латвия изрази съгласие със становището на airBaltic, че оценяваните мерки не включват държавна помощ.
Financial expenses
Що се отнася до мнението на Ryanair, Латвия отбелязва, че посочената от Ryanair съдебна практика, навеждаща на мисълта, че държавата е трябвало да ликвидира airBaltic вместо да му предоставя средства, е неприложима, тъй като във въпросния момент държавата не е била основен кредитор на AirBaltic, а само негов акционер.
Shareholders' equity
Според Латвия в настоящия случай критерият за частния кредитор не е подходящ, за да се прецени дали държавните инвестиционни решения са рационални.
Point 10(c) of the R&R Guidelines stipulates that a company is regarded as being in difficulty where it ‘fulfils the criteria under its domestic law for being the subject of collective insolvency proceedings’.
Освен това Латвия твърди, че, когато е решила да сключи споразумението, е избрала да понесе загуби в краткосрочен план с перспективата да се върне към рентабилност в дългосрочен план, както и че тези инвестиционни решения са взети по инициатива на BAS.
This appeared to be the case of airBaltic at least as of 21 September 2011 — if not earlier — when it filed for legal protection from its creditors.
Латвия отбелязва също, че загубите на AirBaltic са намалели и отхвърля доводите на Ryanair като неоснователни.
The Commission however notes that the court allegedly rejected the legal protection a few days later, apparently because of the negotiations between Latvia and BAS that culminated in the Agreement.
Накрая, що се отнася до мненията на физически лица, представляващи кредиторите на AirBaltic, Латвия счита, че те не са свързани с мерките, определени в решението за откриване на процедурата и че те изглежда са предназначени да подобрят положението на кредиторите в своите търговски спорове с airBaltic.
Irrespective of this, the Commission considers that, in any event, it would appear that airBaltic is a firm in difficulty within the meaning of point 11 of the R&R Guidelines
ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
In accordance with that provision, a firm may be considered to be in difficulty ‘where the usual signs of a firm being in difficulty are present, such as increasing losses, diminishing turnover, growing stock inventories, excess capacity, declining cash flow, mounting debt, rising interest charges and falling or nil net asset value’.
В настоящото решение на първо място се разглежда въпросът дали airBaltic е предприятие в затруднено положение по смисъла на Насоките за О&П (раздел 7.1 по-долу).
From the table above it emerges clearly that airBaltic has been loss-making since 2008 (with the exception of 2009).
След това се анализира дали разглежданите мерки включват държавна помощ за airBaltic по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и дали такава помощ е правомерна (раздел 7.3 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.4 по-долу).
However, it appears that airBaltic was able to achieve a profit in 2009 only due to the extraordinary drop in fuel prices.
ЗАТРУДНЕНИЯТА НА AIRBALTIC
Therefore, as indicated in the opening decision, it appears that the return to profitability in 2009 was a one-off occurrence due to extraordinary circumstances and not a structural trend.
Както вече беше посочено в решението за откриване аirBaltic самите латвийски обясниха, че затрудненията на airBaltic са започнали през 2008 г. вследствие на световната икономическа рецесия и драстичното увеличение на цената на нефта.
The company's debt and financial expenses increased significantly between 2008 and 2009 but in particular between 2009 and 2010, when the cost of financing increased from LVL 3,8 million (EUR 5,38 million) to LVL 17,4 million (EUR 24,64 million) [30].
В резултат на това през 2008 г. airBaltic регистрира загуби от 28 милиона латвийски лата (39,64 милиона евро).
It also results that the cost-related variables of airBaltic increased at a rate of [5-10] % per year, that is, faster than the revenue-related variables which increased at [2 — 7] % annually.
През 2009 г. дружеството излиза на печалба от 6 милиона латвийски лата (8,49 милиона евро).
Finally, the Commission reiterates the finding in the opening decision that the losses of airBaltic were of such magnitude that in 2010 its negative equity amounted to approximately LVL 23,3 million (EUR 32,99 million), which increased to approximately LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) due the additional losses incurred in 2011.
През 2010 г. обаче AirBaltic отново регистрира загуби в размер на 34,2 милиона латвийски лата (48,42 милиона евро), които са достигнали 84,7 милиона латвийски лата (119,2 милиона евро) през 2011 г.
Considering all of the factors mentioned above, it appears that the criteria in point 11 of the R&R Guidelines are met.
Комисията припомня, че през юни 2011 г. латвийският министър на икономиката заяви, че airBaltic е близко до несъстоятелност [28], а пресата съобщи, че на 21 септември 2011 г. дружеството е поискало правна защита срещу своите кредитори [29].
The Commission therefore comes to the conclusion that airBaltic was a firm in difficulty within the meaning of the R&R Guidelines at least from 2011.
Одитираните годишни отчети на AirBaltic показват, че дружеството е разполагало с отрицателен акционерен капитал през периода 2009—2012 г., който освен това се увеличавал всяка година.
EXISTENCE OF STATE AID
Действително акционерният капитал на airBaltic е бил отрицателен с 19,2 милиона латвийски лата (27,18 милиона евро) през 2009 г., който се е увеличил до 23,3 милиона латвийски лата (32,99 милиона евро) през 2010 г., до 105,6 милиона латвийски лата (149,51 милиона евро) през 2011 г. и 125,1 милиона латвийски лата (177,12 милиона евро) през 2012 г.
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Таблица
In order to conclude whether state aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria laid down in Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and effect on intra-EU trade) are met for each of the six measures being assessed.
Основни финансови данни на AirBaltic през периода 2007 — юни 2011 г. (в хиляди LVL)
Measures 1, 2, 3 and 6 as a single transaction
Нетен резултат
Latvia argues that measure 1 must be assessed together with measures 2, 3 and 6 since they were agreed on the same date, i.e. 3 October 2011, at a point in time when Latvia and BAS were both major shareholders of airBaltic.
Оперативни разходи
The Commission agrees with the Latvian authorities that the first State loan (measure 1) and the BAS loan cannot be assessed in isolation and must therefore be viewed as part of the overall context of the Agreement, on the basis of which both loans were provided.
Финансови разходи
However, the Commission disagrees with the argument of Latvia that the other measures must be assessed together as a single transaction.
Собствен капитал
The Commission is of the opinion that on 3 October 2011, when the Agreement was entered into, BAS and the State committed with absolute certainty to provide the first State loan (measure 1) and the BAS loan.
Точка 10, буква в) от Насоките за О&П гласи, че едно предприятие се счита в затруднено положение, когато „отговаря на критериите на вътрешното право за прилагане на процедура по обявяване в несъстоятелност“.
Those measures may therefore be said to have been granted at that date.
Такъв изглежда е случаят с AirBaltic поне считано от 21 септември 2011 г. — ако не и по-рано — когато то подава молба за правна защита срещу своите кредитори.
However, the exact amounts of the second State loan (measure 2) and of the capital increase (measure 3) cannot be ascertained with certainty from the information in the Agreement.
Комисията отбелязва обаче, че се твърди, че няколко дни по-късно съдът е отхвърлил молбата за правна защита, явно поради преговорите между Латвия и BAS, които приключиха със Споразумението.
In particular, as regards measure 2, the Agreement merely states that Latvia would provide a loan in proportion to its shareholding but does not quantify it.
Независимо от това Комисията счита, че при всички случаи изглежда, че airBaltic е предприятие в затруднено положение по смисъла на точка 11 от Насоките за О&П.
In this respect, the Commission observes that Article 7.1 of the Agreement states that the foreseeable equity increase (resulting from capitalisation of the first and second State loans and the BAS loan, together with an additional cash contribution from BAS) would not exceed LVL 100 million (EUR 141,58 million).
Съгласно тази разпоредба едно предприятие може да се счита за намиращо се в затруднено положение, „когато са налице обичайните признаци за предприятие в затруднение, като например нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите.“ От таблицата по-горе става ясно, че airBaltic е било на загуба от 2008 г. насам (с изключение на 2009 г.).
However, the following points should be noted.
Изглежда обаче, че airBaltic е успяло да излезе на печалба през 2009 г. само поради извънредния спад в цените на горивата.
First, only the first State loan and the BAS loan were quantified in the Agreement, at respectively LVL 16 million and LVL 14 million.
Както се посочва в решението за откриване на процедурата, от това явно следва, че възстановяването на рентабилността през 2009 г. е еднократно събитие, дължащо се на извънредни обстоятелства, а не структурна тенденция.
The figure of LVL 100 million was merely a forecast, an estimate of what might be required or expected in terms of equity increase by the end of the year; the amount of the equity increase was not clearly determined in the Agreement.
Дългът и финансовите разходи на дружеството са се увеличили значително между 2008 и 2009 г., но особено между 2009 и 2010 г., когато финансови разходи са нараснали от 3,8 милиона латвийски лата (5,38 милиона евро) на 17,4 милиона латвийски лата (24,64 милона евро) [30].
Indeed, the actual amount of the equity increase agreed in December 2011 was in fact LVL 110 million (see recital 33 above), i.e. in excess of what had been foreseen in the Agreement.
Става ясно също така, че променливите на AirBaltic, свързани с разходите, са се увеличили с темп от [5—10] % годишно, т.е. по-бързо от променливи, свързани с приходите, които са се увеличили с [2—7] % годишно.
The Commission is of the view that the amounts of Measures 2 and 3 were not determined or ascertainable on 3 October 2011.