natgillin/translations-raw huggingface dataset:
РЕШЕНИЯТА ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
It added that Estonia should refrain from providing that amount to Estonian Air until the Commission had reached a final decision.
Решенията за откриване на процедура относно оздравителната помощ
The restructuring aid opening decision
На 20 февруари 2013 г.
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid to Estonian Air of EUR 40,7 million in the form of equity on the basis of the restructuring plan (measure 6).
Комисията решава да открие официалната процедура по разследване по отношение на мерките, предоставени в миналото (мерки 1—4), и заема за оздравяване.
The State-aid character of the measure was not disputed by Estonia, inter alia, given that the planned capital injection would come directly from the State budget and would exclusively benefit Estonian Air at conditions that a prudent market economy investor would normally not accept.
На 4 март 2013 г.
The Commission then assessed the compatibility of measure 6 on the basis of the restructuring aid provisions of the 2004 R&R Guidelines.
Комисията разширява обхвата на официалната процедура по разследване, за да бъде включено увеличението на заема за оздравяване.
The Commission came to the preliminary opinion that Estonian Air would be eligible for restructuring aid since it would qualify as a firm in difficulty (see recital 69).
В решенията за откриване на процедура относно оздравителната помощ Комисията подчертава, че от 2006 г. нататък Estonian Air постоянно отчита съществени загуби.
The Commission then looked at whether the restructuring plan would allow Estonian Air to restore its long-term viability.
Освен това Комисията отбелязва, че при авиокомпанията са се наблюдавали някои от обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение [31] („Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г.“), както и че над половината от собствения капитал на авиокомпанията се стопява между 2010 и 2011 г.
The Commission observed that the scenario analysis and the sensitivity analysis of the restructuring plan showed significant weaknesses.
Също така до края на юли 2012 г.
In particular, it noted that in the low case scenario, Estonian Air would reach a slightly positive EBT in 2017.
Estonian Air е достигнало състояние на техническа несъстоятелност в съответствие с естонското законодателство.
However, the net cash before financing would remain negative even after additional restructuring measures are adopted by the management of the airline (see Table 4).
На тези основания предварителното становище на Комисията е, че Estonian Air отговаря на критериите за предприятие в затруднение през периода 2009—2012 г.
Moreover, the sensitivity analysis showed that relative minor changes in the assumptions would result, on a stand-alone basis, in the need for additional funding except in one case.
Комисията също така изразява съмнения по отношение на разглежданите мерки и достига до предварителното заключение, че те включват несъвместима държавна помощ.
On that basis, the Commission doubted whether the original restructuring plan provided a sound basis for restoring the long-term viability of Estonian Air.
Във връзка с мярка 1, макар че изглежда тя се е осъществявала при равни условия (pari passu) от трите акционера във авиокомпанията по онова време, Комисията отбелязва, че новите акции са били платени с парични средства и чрез преобразуване на дълг в дялов капитал.
As regards compensatory measures, the Commission expressed doubts concerning the acceptability of the release of slots in a number of coordinated airports.
Тъй като Комисията не е разполагала с подробна информация за това кои акционери са влели свежи пари и кои са приели преобразуването на дълг в дялов капитал, тя не би могла да изключи наличието на неправомерно предимство за Estonian Air и съответно застъпва предварителното становище, че мярка 1 включва неправомерна държавна помощ.
Additional information on the capacity-constrained nature of the airports and economic value of the slots was necessary in order to assess whether these slots could be accepted as compensatory measures.
По отношение на нейната съвместимост с вътрешния пазар Комисията отбелязва, че с оглед на затрудненията на авиокомпанията изглежда може да бъде приложен само член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
As regards the discontinuation of 12 routes considered as compensatory measures (see recital 54 above), it was unclear to the Commission how the ‘Level 1 contribution’, ‘DOC contribution’ and the profitability margin of those routes had been calculated.
Комисията обаче достига до предварителното становище, че случаят не е такъв, тъй като мярка 1 не е отговаряла на няколко критерия от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г.
The Commission noted that the difference between those profitability indicators was very pronounced and that it was unclear whether Estonian Air would have had to give up the routes in any event in order to return to viability.
По отношение на мярка 2 Комисията отбелязва, че към момента на продажбата летище „Талин“ е било 100 % собственост на Естония и е попадало в сферата на компетентност на министерството на икономиката и комуникациите, което изглежда показва, че действията на летище „Талин“ могат да бъдат приписани на държавата.
In particular, the Commission noted that all routes had a negative profitability margin.
В допълнение, тъй като не е бил проведен открит, прозрачен и безусловен търг, Комисията не би могла автоматично да изключи наличието на неправомерно предимство за Estonian Air и стига до предварителното становище, че мярка 2 включва неправомерна държавна помощ.
Also, if the Commission were to use the DOC contribution level to assess route profitability, only two routes — corresponding to a capacity decrease of around 1 % in terms of ASK — would have a DOC contribution level above 0 and would be acceptable.
Тя също така достига до предварителното заключение, че помощта е несъвместима, тъй като критериите от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. не са били изпълнени, като допуска включително и нарушение на принципа на еднократната помощ („един път — последен път“).
In relation to the proposed own contribution of Estonian Air of EUR 38 million (or 48,3 % of the total restructuring costs of EUR 78,7 million), the Commission noted that it appeared in principle acceptable.
Във връзка с мярка 3 Комисията първо е отбелязала, че тя не е била осъществена при равни условия (pari passu).
However, the Commission expressed doubts on the sale of three aircraft CRJ900 in 2015, the sale of AS Estonian Air Regional and the sale of Estonian Air’s 51 % stake in Eesti Aviokütuse Teenuste AS.
Тя подчертава също така, че — както в случая с мярка 2 — приносът на държавата и този на SAS са с различно естество (свежи пари от държавата, за разлика от преобразуването на дълг от страна на SAS) и размерите им не са сравними.
The Commission nonetheless considered that the sale of property, a new loan from […] and the sale of Estonian Air’s 60 % stake in AS Amadeus Eesti could be accepted as own contribution.
По отношение на бизнес плана от 2010 г.
Finally, the Commission recalled its doubts in the rescue aid opening decisions as regards the compatibility of measures 1 to 5, which could lead to a breach of the ‘one time, last time’ principle.
Комисията изразява съмнение дали той може да се разглежда като достатъчно надежден, за да се заключи, че един далновиден частен инвеститор би сключил въпросната сделка при същите условия и отбеляза също така, че Cresco очевидно не е било съгласно с плана и е отказало вливането на допълнителни парични средства във авиокомпанията.
On that basis, the Commission doubted whether the notified restructuring measure complied with the 2004 R&R Guidelines and would be compatible with the internal market.
Също така, Комисията отбелязва, че Естония е заявила, че решението за увеличаване на капитала от 2010 г. е взето с цел да се гарантират дългосрочни линии за въздушни превози до най-важните бизнес дестинации, както и с цел придобиването на контрол върху авиокомпанията.
It requested Estonia to submit comments and to provide all information as may help to assess the capital injection notified as restructuring aid.
Въз основа на това Комисията стига до предварителното заключение, че мярка 3 включва неправомерна държавна помощ, която не е съвместима с вътрешния пазар, тъй като тя изглежда не отговаря на законовите изисквания на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г., като допуска включително и нарушение на принципа „един път — последен път“.
As regards the complaint received on 23 May 2013 regarding a sale-and-lease-back agreement between Estonian Air and Tallinn Airport (see recital 10 above), the Commission concluded that it did not entail an undue advantage to Estonian Air and thus excluded the presence of State aid.
Комисията оценява също дали мярка 4 би била в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика („ПИУПИ“).
COMMENTS ON THE OPENING DECISIONS
На първо място тя изразява съмнения относно това дали бизнес планът от 2011 г. е надежден и дали е реалистично да се смята, че само една по-голяма мрежа и по-големи честоти на полетите, т.е. увеличаване на капацитета по отношение на връзките, флота и персонала, ще подобрят конкурентоспособността на авиокомпанията.
Comments from Estonia
Комисията отбелязва също, че прогнозираните перспективи за растеж в бизнес плана от 2011 г. изглеждат твърде оптимистични и предложената стратегия „летищен център и оси“ изглежда прекомерно рискована, което, оказва се, се потвърждава от факта, че нито другият частен акционер (SAS), нито който и да е частен кредитор ([…]), не е бил склонен да участва в сделката.
Estonia provided comments on the Commission’s rescue aid opening decisions by letters of 9 April and 17 May 2013.
С оглед на тези съображения Комисията стига до предварителното становище, че мярка 4 включва неправомерна държавна помощ и че тя не отговаря на критериите за помощ за оздравяване или преструктуриране, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г.
As regards measure 1, Estonia is of the view that the investment was completed on the basis of a credible business plan and a positive valuation of the airline.
На последно място, що се отнася до заема за оздравяване (мярка 5), наличието на помощ не е било оспорено от Естония.
Estonia indicates that SAS’s contribution (which partly took the form of a loan-to-equity conversion) is to be seen in a broader context in which SAS had provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009.
Комисията предварително отбелязва, че помощта изглежда отговаря на повечето критерии по точка 3.1 от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. относно помощ за оздравяване.
As regards the State’s participation, Estonia explains that it based its decision on a valuation report produced by the Ministry of Economic Affairs and Communications according to which the value of the airline post-investment would exceed its pre-investment value.
Въпреки това Комисията има съмнения дали принципът „един път — последен път“ е бил спазен с оглед на факта, че мерки 1—4 може да са включвали неправомерна и несъвместима помощ.
In addition, Estonia highlights that each shareholder carried out its own analysis of the operation and that they all decided to inject capital in proportion to their shareholdings, which would render measure 1 pari passu.
Тъй като естонските органи не са предоставили никакви аргументи, които дават основание за изключение от принципа „един път — последен път“, Комисията стига до предварителното становище, че мярка 5 може да се разглежда като неправомерна и несъвместима помощ.
Estonia first notes in relation to measure 2 that the absence of a tender is in no way conclusive that State aid is present and that in any event the sale was based on a transaction value that reflected the true market price of the ground handling business of Estonian Air, which was moreover profit-making.
За частта от заема за оздравяване, която не е била изплатена по това време, а именно 12,1 милиона евро (вж. съображения 42 и 43 по-горе), Комисията припомня на Естония суспензивното действие на член 108, параграф 3 от Договора.
According to Estonia, measure 2 consisted of the sale of the ground handling assets of the airline without employees or liabilities and the book value of the assets represented a floor price.
Тя добавя, че Естония трябва да се въздържа от предоставяне на тази сума на Estonian Air, докато Комисията не вземе окончателно решение.
In addition, Estonia is of the opinion that the transaction was comparable to similar ones.
Решението за откриване на процедура относно помощта за преструктуриране
Estonia moreover emphasises that Tallinn Airport is an independent entity with no State interference and that all members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives or appointees of the State.
На 20 юни 2013 г.
Moreover, Estonia provides clarifications as regards the exact structure of measure 3, which it also considers aid-free.
Естония подава уведомление за помощ за преструктуриране на стойност 40,7 милиона евро в полза на Estonian Air под формата на собствен капитал въз основа на плана за преструктуриране (мярка 6).
Estonia also claims that the participation of SAS amounts to EUR […] million, namely the EUR 2 million injected in cash plus the acquisition of Cresco’s stake for EUR […] million.
Характерът на държавна помощ на мярката не е бил оспорен от Естония, наред с другото предвид факта, че планираното вливане на капитал е щяло да дойде директно от държавния бюджет и да бъде в полза изключително на Estonian Air при условия, които един далновиден инвеститор в условията на пазарна икономика обичайно не би приел.
As regards the 2010 business plan, Estonia is of the opinion that that plan was based on sustainable growth and was based on positive expectations for the recovery and growth of the Estonian economy and of the international Air Transport Association’s (IATA) expectations at the time for international traffic growth.
След това Комисията оценява съвместимостта на мярка 6 въз основа на разпоредбите на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. относно помощ за преструктуриране.
According to Estonia, the 2010 business plan included all the drivers necessary for a prudent and credible investment decision.
Комисията стига до предварителното становище, че Estonian Air ще удовлетворява условията за отпускане на помощ за преструктуриране, тъй като то отговаря на критериите за предприятие в затруднение (вж. съображение 69).
As regards the fact that the State took into account macroeconomic considerations, Estonia argues that these considerations were not the sole drivers of the State’s investment decision.
След това Комисията разглежда дали планът за преструктуриране ще позволи на Estonian Air да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
Estonia also provides a valuation of the airline by a senior economics analyst of the Ministry of Economic Affairs and Communications indicating the total value of equity of Estonian Air after the additional investment (on the basis of discounted forecasted cash flows) as EUR [0-10] million.
Комисията отбелязва, че анализът на сценарии и анализът на чувствителността в плана за преструктуриране са показали съществени слабости.
As regards the State’s decision to invest EUR 30 million in 2011/2012 (measure 4), Estonia first observes that in 2011 the Eastern European market was relatively stable in its growth prospects and that in the summer of 2011 the European aviation market was not yet in turmoil.
По-специално тя отбелязва, че при песимистичния сценарий Estonian Air ще достигне незначителна положителна EBT през 2017 г.
Estonia moreover argues that SAS did not participate to measure 4 because it was facing severe financial difficulties at the time.
Нетните парични средства преди финансирането обаче ще се запазят отрицателни, дори и след приемането от ръководството на авиокомпанията на допълнителни мерки за преструктуриране (вж. таблица 4).
As regards […] loan, which was supposed to be granted to the airline but which was not in the end, Estonia considers that it has to be seen separately from its equity investment.
Нещо повече, анализът на чувствителността показва, че относително незначителни промени в допусканията сами по себе си биха могли да доведат до нужда от допълнително финансиране освен в един случай.
Estonia also highlights that the 2011 business plan was robust and credible, and that it included an expansionary strategy based on a solid and elaborate economic analysis of the aviation market of the region and the envisaged economic development of the surrounding countries.
Въз основа на това Комисията изразява съмнения дали първоначалният план за преструктуриране е осигурявал солидна основа за възстановяване жизнеспособността на Estonian Air в дългосрочен план.
Estonia also claims that in 2011 the airline’s equity was valuable both pre and post the capital injection.
По отношение на компенсаторните мерки Комисията изразява съмнения доколко е приемливо освобождаването на слотове на няколко координирани летища.
Although Estonia acknowledges that the 2011 business plan was not viable and was abandoned in mid-2012, it claims that at the time of deciding whether to carry out measure 4 the State believed that the airline would be able to restore its viability.
Необходима е била допълнителна информация относно ограничения характер на капацитета на летищата и икономическата стойност на слотовете, за да се прецени дали тези слотове могат да бъдат приети като компенсаторни мерки.
In relation to the rescue loan facility (measure 5), Estonia is of the view that all the conditions of rescue aid of the 2004 R&R Guidelines were met.
Що се отнася до разглежданото като компенсаторни мерки съкращаване на 12 маршрута (вж. съображение 54 по-горе), на Комисията не е станало ясно как са били изчислени „приносът на ниво 1“, „приносът на на преките оперативни разходи (ПОР)“ и маржът на печалбата на тези маршрути.
Estonia however considers that Estonian Air could be considered to be in difficulty only as of June/July 2012.
Комисията отбеляза, че разликата между тези показатели за рентабилност е много подчертана и че не е било ясно дали, за възстанови жизнеспособността си, Estonian Air би трябвало да се откаже от маршрутите при всички случаи.
Since it concludes that measures 1 to 4 did not entail State aid, the ‘one time, last time’ principle of the 2004 R&R Guidelines is not breached.
По-специално Комисията отбелязва, че всички маршрути са имали отрицателен марж на печалбата.
Estonia nonetheless adds that if the Commission were to find a breach of the ‘one time, last time’ principle, it should take into account that Estonian Air serves only 0,17 % of the intra-European traffic and that there are no adverse spill-over effects on other Member States or any undue distortions of competition as a result of the aid.
Също така, ако Комисията използва приноса на ниво ПОР за оценка на рентабилността на маршрутите, само два от тях — съответстващи на намаляване на капацитета с около 1 % по отношение на ПМК — ще имат принос на ниво ПОР над 0 и ще бъдат приемливи.
In its comments of 19 March 2014 on the restructuring aid opening decision (measure 6), Estonia reiterates the arguments in relation to the ‘one time, last time’ principle.
Във връзка с предложения собствен принос на Estonian Air в размер на 38 милиона евро (или 48,3 % от общите разходи за преструктуриране в размер на 78,7 милиона евро) Комисията отбелязва, че по принцип той изглежда приемлив.
As regards the restoration of Estonian Air’s long-term viability, Estonia considers that the Commission should allow for the inclusion of mitigation actions by the management in the sensitivity analysis, since this is how normal businesses work.
Въпреки това Комисията изразява съмнения относно продажбата на три самолета CRJ900 през 2015 г., продажбата на AS Estonian Air Regional и продажбата на 51 % от дела на Estonian Air в Eesti Aviokütuse Teenuste AS.
Estonia also provides some clarifications on how the Level 1 and DOC contributions and the profitability margin of the routes offered as compensatory measures were calculated (see recital 79).
Комисията все пак счита, че продажбата на имущество, нов заем от […] и продажбата на 60 % от дела на Estonian Air в AS Amadeus Eesti могат да се приемат като собствен принос.
According to Estonia, Level 1 contribution defines the marginal revenue each passenger brings, not counting flying costs, while the DOC contribution defines the contribution a passenger brings including all the variable costs of flying but not aircraft-related costs or any other overheads.
На последно място Комисията припомня своите съмнения от решенията за откриване на процедура относно оздравителната помощ по отношение на съвместимостта на мерки 1—5, които биха могли да доведат до нарушаване на принципа „един път — последен път“.
Estonia moreover claims that the routes are to be considered acceptable compensatory measures because they all had a positive contribution at Level 1 and refuses the Commission’s argument that the abandoned routes would not be profitable under the new business model.
Въз основа на това Комисията изразява съмнения дали мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, е в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. и ще бъде съвместима с вътрешния пазар.
In relation to own contribution, Estonia explains that the valuation report for the sale of the aircraft is realistic and provides details on the sale price of AS Estonian Air Regional and of Estonian Air’s stake in AS Amadeus Eesti.
Тя приканва Естония за представи мнения и да предостави цялата информация, която може да помогне за оценката на вливанията на капитал, за които е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.
Comments from interested parties
По отношение на жалбата, получена на 23 май 2013 г. във връзка със споразумение за продажба и обратен лизинг между Estonian Air и летище „Талин“ (вж. съображение 10 по-горе), Комисията е стигнала до заключението, че то не води до неправомерно предимство за Estonian Air и съответно е изключила наличието на държавна помощ.
As regards the rescue aid opening decisions, the Commission received comments from IAG and Ryanair.
МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
IAG claims to be affected by the rescue aid to Estonian Air through its investment in FlyBe and its relationship with Finnair.
Мнения от Естония
IAG also notes that, in its view, the connectivity of Estonia would not be hampered if Estonian Air were to exit the market.
С писма от 9 април и 17 май 2013 г.
IAG expressed concerns regarding the alleged breach of the ‘one tine, last time’ principle.
Естония е предоставила мнения по решенията на Комисията за откриване на процедура относно оздравителната помощ.
Ryanair welcomes the Commission’s formal investigation into the recue aid for Estonian Air, in particular in view of Estonian Air’s inefficiency when compared to Ryanair.
Относно мярка 1 Естония счита, че инвестициите са извършени въз основа на убедителен бизнес план и положителна оценка на авиокомпанията.
In relation to measures 1 to 5, Ryanair first notes that Cresco decided to give up its stake which is to be seen as a strong indication that the capital injections were not MEIP-compliant.
Естония посочва, че приносът на SAS (който частично е под формата на преобразуване на заем в дялов капитал) трябва да се разглежда в по-широкия контекст на предоставените на Estonian Air от SAS заеми в размер на […] милиона щатски долара през 2008 г. и на […] милиона евро през 2009 г.
Ryanair notes that low-cost carriers are a better alternative to national flag carriers such as Estonian Air and that EU law does not recognize the right of each Member State to have a flag carrier.