natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Освен това съгласно изменения член 31а, параграф 1 от закона [38]„в особено тежки дела Общото събрание следва да се обърне към Сейма с искане за отзоваване на съдия от Съда“.
Article 38(3) provides that ‘The dates of the hearings at which applications are examined shall be set in accordance with the order in which cases arrive at the Tribunal’.
Подобно действие на Общото събрание може да бъде започнато по искане от президента на Републиката или министъра на правосъдието съгласно изменения член 31а, параграф 2, въпреки че Конституционният съд продължава да е свободен да взема решение.
Article 38(4) lists a limited number of cases in which the order in which an application arrives shall not be relevant.
Окончателното решение би трябвало да бъде взето от Сейма.
Article 38(5) provides that ‘The President of the Tribunal may set the date for the hearing setting aside condition foreseen by paragraph 3 [above] in cases where it is justified by protection of the citizen's rights and freedoms, security of state or constitutional order.
Съгласно предишната версия на закона изпълнителната власт нямаше право да предявява искане за дисциплинарни производства, а на Сейма не бяха предоставени правомощия да отзовава съдия от Съда.
On an application from 5 judges the President of the Tribunal may consider again his decision to set the date for the hearing.’
Право да отзовава съдия от Съда имаше самият Конституционен съд.
The ‘sequence rule’ according to which the Tribunal must hear cases at which applications are considered in the sequence in which they have been registered was introduced in the amending Act of 22 December 2015 and has already been ruled by the Tribunal to be inconsistent, inter alia, with the Constitution, on the grounds that the said provision interferes with the judiciary's independence and its separateness from other branches of government.
Комисията отбеляза със загриженост факта, че с някои от измененията се засилва участието на други държавни институции в дисциплинарни производства срещу съдии от Съда.
According to Article 38(3), the sequencing rule applies to ‘applications’ and does not relate to ‘constitutional complaints’.
По-специално на президента на Републиката или на министъра на правосъдието са дадени правомощия да образуват дисциплинарни производства срещу съдия от Конституционния съд [39], а в особено сериозни случаи на Сейма са дадени правомощия да вземе окончателното решение за освобождаването на съдия по искане за това от Конституционния съд [40].
Even if the sequencing rule applies only to applications, it will affect the capacity of the Tribunal to render rapidly decisions on the constitutionality of laws at the request of institutional actors.
Спред Комисията фактът, че политически орган взема решение по предложена от Конституционния съд дисциплинарна санкция (и следователно може да откаже да я наложи), може да предизвика проблем по отношение на независимостта на съдебната власт, тъй като от Парламента (в качеството си на политически орган) може да се очаква, че взема решения по политически съображения.
Article 38(5) does foresee a possibility for the President of the Constitutional Tribunal to derogate from the sequencing rule.
По същия начин не е ясно защо политически институции като президента на Републиката и министъра на правосъдието трябва да имат правомощия да образуват дисциплинарни производства.
However, this possibility is limited to specific cases and may give rise to delays, considering that five judges may file an application to reconsider the decision of the President of the Constitutional Tribunal to set the date for the hearing.
Макар за тези производства да се изисква одобрението на Съда или на неговия председател, самият факт, че биха могли да бъдат образувани от политически институции, би могъл да окаже въздействие върху независимостта на Съда.
Moreover, it is not clear whether the conditions would allow the President of the Tribunal to diverge from the sequencing rule in all cases requiring urgent decision.
Този факт породи загриженост по отношение на разделението на властите и независимостта на Конституционния съд, тъй като предложението на Съда за освобождаване на съдия може да бъде отхвърлено от Сейма.
Therefore, even if the law adopted on 22 July 2016 constitutes an improvement over the law adopted on 22 December 2015, the impact of the sequencing rule on the effectiveness of the Tribunal still may give rise to certain concerns.
Приетият на 22 юли 2016 г.
Article 61(1) provides that ‘The hearing may not take place earlier than 30 days after notice of the date of the hearing is served.’
Закон за Конституционния съд
Article 61(3) provides that ‘In cases concerning legal questions, constitutional complaints and disputes on jurisdiction between central constitutional authorities of the state, the President of the Tribunal may order the time limit laid down in paragraph 1 to be halved, unless the complainant, court referring a legal question or applicant concerned expresses opposition within seven days of service of the President of the Tribunal's order’.
В допълнение към разпоредбите за назначаването на съдии в Съда и обнародването на неговите решения (вж. раздели 2 и 3), приетият на 22 юли 2016 г. закон съдържа други разпоредби за функционирането на Съда.
The fact that the President of the Tribunal may order to halve the period of 30 days is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015, even if the complainant, the court referring a legal question or the applicant can object to the shortening of the period.
Законът е съставен в духа на Закона за Конституционния съд от 1 август 1997 г., но съдържа и нови разпоредби относно, inter alia, присъствения кворум на съдиите за заседания по изслушване на дела, необходимото мнозинство в Конституционния съд за постановяването на решения на заседания в пленум, разглеждането на дела в хронологичен ред, минималния срок за изслушвания, ролята на главния прокурор, отлагането на разисквания, преходните разпоредби за висящи дела и vacatio legis.
The law adopted on 22 July 2016 does not provide for the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Комисията отбелязва, че дори да могат да бъдат отчетени някои подобрения в сравнение със Закона за изменение, приет на 22 декември 2015 г., и макар някои опасения да са отпаднали, както е посочено внастоящия документ, продължават да са налице редица поводи за загриженост, изразени още по отношение на закона, приет на 22 декември 2015 г.
This is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015 and therefore this matter no longer raises concerns.
Представени са и няколко нови разпоредби, които също пораждат загриженост.
Possibility of Public Prosecutor-General to prevent examination of cases
Като цяло, последиците от някои разпоредби на приетия на 22 юли 2016 г. закон, взети поотделно или заедно, пораждат загриженост по отношение на ефективността на конституционния контрол и върховенството на закона.
Article 61(6) provides that ‘Absence from the hearing of the Public Prosecutor-General, who has been properly notified thereof, or his/her representative shall not prevent examination of the case unless the obligation to participate in the hearing results from the provisions of the Act.’
В член 26, параграф 2 се казва, че „за разглеждането на дело от Съда в пленум се изисква участието на най-малко единадесет съдии от Съда“.
Article 30(5) provides that ‘The Public Prosecutor-General or his/her deputy shall participate in cases examined by the Tribunal sitting in full bench’.
Освен това в член 26, параграф 1, буква ж) е предвидено, че „Съдът се произнася (…) в пленум по (…) дела, в които трима съдии от Съда са подали искане за това, в срок до 14 дни от получаването на копия на конституционна жалба, молба или правен въпрос, посочени в член 38, параграф 1“.
In practice, the combination of Articles 61(6) and 30(5) would appear to give a possibility to the Public Prosecutor-General, who is also the Minister of Justice, to delay or even to prevent the examination of certain cases, including cases handled by the full bench, by deciding not to participate at the hearing.
Съгласно член 26, параграф 2 броят на съдиите, които трябва да участват на заседания в пленум, се увеличава от девет (както е по Закона за Конституционния съд от 1997 г. и по Закона от 25 юни 2015 г. преди изменението от 22 декември 2015 г.) на единадесет съдии.
This would allow for an undue interference with the functioning of the Tribunal and would violate the independence of the judiciary and the principle of the separation of powers.
Това обстоятелство се счита за пречка пред процеса на вземане на решения от Конституционния съд.
Postponement of deliberation
В сравнение с тринадесетте съдии, които се изискваха по Закона за изменение от 22 декември 2015 г., броят е намален.
Article 68(5) provides that ‘During deliberations of the full Tribunal, at least four judges may object to the proposed settlement if they consider that the matter is particularly important for State organisational reasons or reasons of public order and they do not agree with the tenor of the settlement.’
Въпреки това, като се има предвид, че понастоящем Конституционният съд е съставен само от 12 съдии за разглеждане на дела, понякога присъственият кворум може да не бъде постигнат, вследствие на което Съдът — най-малкото временно — няма да може да произнася решения.
Article 68(6) provides that ‘In the event of an objection under paragraph 5, the deliberations shall be postponed for three months and, at the subsequent deliberations after the end of that period, the judges that made the objection shall present their joint proposed settlement.’
Освен това съгласно член 26, параграф 1, буква ж) Съдът се произнася в пленум, inter alia, по дела, за които трима съдии подадат искане за това.
Article 68(7) stipulates that ‘If, during the new deliberations referred to in paragraph 6, at least four judges again object, the deliberations shall be postponed by a further three months.
Не е необходимо тези съдии да бъдат съдии, включени в пленума, който се произнася по дадено дело.
At the end of that period, new deliberations and voting shall take place.’
В закона не се предвижда искането им да бъде мотивирано или да отговаря на някакви конкретни условия.
For cases examined by a full bench, which could imply a large number of cases (see above) the law adopted on 22 July 2016 allows at least four judges of the Tribunal to raise an objection to a draft determination.
Подобна разпоредба допуска в пленум да се разглеждат непредвидим брой дела и би могла да попречи на ефективното функциониране на Съда, а оттам и на ефективността на конституционния контрол.
This could lead to the postponement of deliberations on a case for at least 3 months and in some instances for 6 months following the moment the Tribunal reaches the stage of deliberation.
В член 69 се казва, че „решенията се приемат с обикновено мнозинство на гласовете“.
The Law does not provide for an exception to deal with urgent cases more rapidly.
Тази разпоредба представлява подобрение спрямо Закона за изменение от 22 декември 2015 г., доколкото тя вече не съдържа противоконституционното изискване за мнозинство от две трети за приемане на решения, като по този начин са преодолени опасенията, изразени на по-ранен етап от Комисията.
The impact of these provisions on the effectiveness of the constitutional review is a matter of concern in respect of the rule of law, as it prevents the Constitutional Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review, and grant effective and timely judicial redress in all cases.
В член 38, параграф 3 се казва, че „датите на изслушванията, на които се разглеждат молбите, се определят според реда, по който исковете постъпват в Съда“.
Transitional provisions for pending cases
В член 38, параграф 4 са изброени ограничен брой случаи, при които редът на пристигане на молбата не е от значение.
Article 83(1) provides: ‘The provisions of this Act shall apply to cases begun but not completed before the date of this Act's entry into force.’
В член 38, параграф 5 се казва, че „председателят на Съда може да определи датата за изслушване, без да се съобразява с условието, предвидено в параграф 3 по-горе, в случаи, когато това е оправдано с оглед на защитата на правата и свободите на даден гражданин, националната сигурност или конституционния ред.
According to Article 83(2) ‘The Tribunal must settle cases referred to in paragraph 1 within one year of this Act's entry into force.
По искане от 5 съдии председателят на Съда може да преразгледа решението си за определяне на дата за изслушване“.
The time-limit of one year shall not apply to the cases specified in Article 84.’
„Правилото за последователността“, в съответствие с което Съдът трябва да разглежда делата според последователността на регистриране на молбите, е въведено със Закона за изменение от 22 декември 2015 г. и вече е определено от Съда за несъвместимо, inter alia, с Конституцията на основание, че въпросната разпоредба ограничава независимостта на съдебната власт и разделението ѝ от изпълнителната власт.
Article 84(1) states: ‘In the case of applications filed by the entities referred to in Article 191(1), subparagraphs 1 to 5, of the Constitution pending before the date of this Act's entry into force, the Tribunal shall (…) suspend proceedings for six months and call on the applicants to supplement their applications in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5).’
Съгласно член 38, параграф 3 правилото за последователността е приложимо за всички „молби“, но не се отнася до „конституционни жалби“.
Article 84(2) provides: ‘If an application referred to in paragraph 1 is supplemented in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5), the Tribunal shall order the resumption of the suspended proceedings on expiry of the time-limit referred to in paragraph 1.
Макар правилото за последователността да е приложимо само за молби, то ще засегне способността на Съда да постановява бързи решения относно конституционосъобразността на закони по искане на институционални субекти.
Otherwise the proceedings shall be discontinued.’
В член 38, параграф 5 не е предвидена възможност председателят на Конституционния съд да се отклонява от правилото за последователността.
Article 85(1) states: ‘If the date of a hearing has been set before this Act's entry into force, the hearing shall be postponed and the competent panel shall be adjusted to this Act.’
Тази възможност обаче е ограничена до специални случаи и може да доведе до забавяния, като се има предвид, че петима съдии могат да подадат искане за преразглеждане на решението на председателя на Конституционния съд за определяне на дата за изслушването.
Article 85(2) provides: ‘A new date shall be set for the hearing.
Освен това не е ясно дали обстоятелствата биха позволили на председателя на Съда да се отклони от правилото за последователността във всички случаи, изискващи спешно решение.
The hearing shall take place in accordance with this Act.’
Следователно, макар приетият на 22 юли 2016 г. закон да представлява подобрение спрямо закона, приет на 22 декември 2015 г., въздействието на правилото за последователността върху ефективността на Съда все пак може да породи известна загриженост.
Article 86 provides: ‘If the date of publication of a ruling has been set before this Act's entry into force, publication shall be postponed and the competent panel and the requirements concerning the ruling shall be adjusted to this Act.’
В член 61, параграф 1 се казва, че „изслушването не може да се състои по-рано от 30 дни след връчването на известието за датата на изслушването“.
On the one hand, Article 83(2) fixes a deadline of 1 year from the date of entry into force of the Act to deal with pending cases.
В член 61, параграф 3 се казва, че „в случаи, касаещи правни въпроси, конституционни жалби и спорове относно компетентността между централните конституционни органи на държавата, председателят на Съда може да разпореди съкращаване наполовина на срока, определен в параграф 1, освен ако жалбоподателят, съдът, който е отправил правния въпрос, или съответният ищец не възрази в срок от седем дни от връчването на разпореждането на председателя на Съда“.
However, on the other hand, Article 84 provides, by derogation to Article 83(2), that pending applications (i.e. applications by institutional actors for constitutional review of legislation) shall be frozen for a period of 6 months.
Фактът, че председателят на Съда може да разпореди съкращаване наполовина на 30-дневния срок, се счита за подобрение спрямо приетия на 22 декември 2015 г. закон, въпреки че жалбоподателят, съдът, който е отправил правния въпрос, или ищецът може да възрази срещу намаляването на срока.
The Tribunal would request the applicants to supplement their applications in order to comply with the new procedural requirements, and would be able to resume its work on these applications only after this period of 6 months has lapsed (even if the applicants have supplemented their application before).
В приетия на 22 юли 2016 г. закон не е предвидено участието на други държавни институции в дисциплинарни производства, касаещи съдии от Съда.
The Law does not provide for an exception to handle urgent cases more rapidly.
Това е подобрение в сравнение с приетия на 22 декември 2015 г. закон и следователно този въпрос вече не е повод за загриженост.
Articles 85 and 86 amount to legislative interference with pending cases, in particular with those which are already at an advanced stage, and could hamper the functioning of the Tribunal.
Възможност главният прокурор да възпрепятства разглеждането на дела
These transitional provisions taken together raise important concerns as they will slow down significantly the work of the Tribunal on applications and prevent the Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review.
В член 61, параграф 6 се казва, че „ако на изслушването не присъства главният прокурор, който надлежно е бил уведомен за него, или негов представител, разглеждането на делото не се отменя, освен ако задължението за участие в изслушването произтича от разпоредбите на закона“.
This is particularly relevant in the context of all the sensitive new legislative acts as referred to in the Commission opinion (see below in section 4.3).
В член 30, параграф 5 се казва, че „главният прокурор или негов/неин заместник участва в делата, които се разглеждат от Съда в пленум“.
Article 92 of the law adopted on 22 July 2016 provides that ‘This Act shall enter into force 14 days after its publication.’
На практика комбинацията от член 61, параграф 6 и член 30, параграф 5, изглежда, дава възможност на главния прокурор, който е и министър на правосъдието, да отлага или дори да възпрепятства разглеждането на някои дела, в това число дела, разглеждани в пленум, като реши да не участва в изслушването.
Unless recourse is had to a preventive constitutional review of the Act, the period of vacatio legis of 14 days is too short for an effective constitutional review of the Law.
Това би довело до прекомерна намеса във функционирането на Съда и би нарушило независимостта на съдебната система и принципа на разделение на властите.
For reasons of legal certainty it is important that enough time should be provided to allow the Constitutional Tribunal to review the constitutionality of the Law before its entry into force.
Отлагане на разисквания
In this respect it is recalled that in its opinion of 11 March 2016, the Venice Commission stressed that the Constitutional Tribunal must have a possibility of reviewing an ordinary statute that regulates the functioning of the Tribunal before the statute enters into force.
В член 68, параграф 5 се казва, че „по време на разискванията на Съда в пленум минимум четирима съдии могат да възразят срещу предложеното уреждане на случая, ако считат, че въпросът е особено важен по държавно-организационни съображения или по причини, свързани с обществения ред, и ако не са съгласни с общия смисъл на уреждането“.
Consequences of the lack of effectiveness of Constitutional review on new legislation
В член 68, параграф 6 се казва, че „в случай на възражение по параграф 5 разискванията се отлагат за три месеца и на следващите разисквания след края на този срок съдиите, които са направили възражението, представят съвместното си предложение за уреждане“.
A number of particularly sensitive new legislative acts have been adopted by the Sejm, often through accelerated legislative procedures, such as, in particular, a media law [41], a new Civil Service Act [42], a law amending the law on the Police and certain other laws [43] and laws on the Public Prosecution Office [44], and a new law on the Ombudsman and amending certain other laws [45].
Член 68, параграф 7 гласи, че „ако в хода на новите разисквания, посочени в параграф 6, най-малко четирима съдии отново възразят, разискванията се отлагат за още три месеца.
The Commission asked the Polish Government about the state of play and content of these legislative reforms in its letters of 1 February 2016 and 3 March 2016, but so far this information has not been provided.
В края на този срок се провеждат нови разисквания и гласуване“.
In addition, a number of other sensitive draft legislative acts have been adopted by the Sejm, such as the Law on the National Council of Media [46] and a new anti-terrorism law [47].
За дела, които се разглеждат в пленум, което може да означава голям брой дела (вж. по-горе), с приетия на 22 юли 2016 г. закон се допуска най-малко четирима съдии от Съда да направят възражение срещу проект на дадено определение.
The Commission considers that as long as the Constitutional Tribunal is prevented from fully ensuring an effective constitutional review, there will be no effective scrutiny of compliance with the Constitution, including fundamental rights, of legislative acts such as those referred to above.
Това може да доведе до отлагане на разискванията по дадено дело за най-малко три месеца, а в някои случаи за шест месеца след момента, в който Съдът достигне до етапа на разискванията.
The Commission notes for example that new legislation (notably the media legislation [48]) raises concerns relating to freedom and pluralism of the media.
В закона не е предвидено изключение, за да се реагира по-бързо в спешни случаи.
More specifically, the new media legislation modifies the rules for the appointment of the Management and Supervisory Boards of the public service broadcasters, putting them under the control of the Government (the Treasury Minister), rather than an independent body.
Въздействието на тези разпоредби върху ефективността на конституционния контрол е повод за загриженост по отношение на принципите на правовата държава, тъй като те пречат на Конституционния съд да осигури в пълна степен ефективен конституционен контрол и да предостави ефективна и своевременна правна защита във всички случаи.
The new legislation also provides for the immediate dismissal of the existing Supervisory and Management Boards.
Преходните разпоредби по отношение на висящи дела
In that respect the Commission questions in particular the possibilities of judicial redress for the persons affected by the law.
В член 83, параграф 1 се казва, че „разпоредбите на настоящия закон се отнасят до дела, които са започнали, но към датата на влизане в сила на настоящия закон все още не са приключили“.
Legislation such as the new Civil Service Act [49] is equally important from the perspective of the rule of law and fundamental rights.
Съгласно член 83, параграф 2 „Съдът трябва да урежда делата, посочени в параграф 1, в срок до една година, считано от влизането в сила на настоящия закон.
In that respect the Commission has asked the Polish Government about the possibilities of judicial redress for the persons affected by the law in its letters of 1 February and 3 March 2016 [50].
Едногодишният срок не се прилага за делата, посочени в член 84“.
The Polish Government has so far not replied to the Commission on this point.