natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въпреки че в ДЕХС е установено рамковото определение за СБННПЕ, отговорността за подробното му прилагане на практика (например какво означава „много висока енергийна ефективност“ и какво би било препоръчаното значително участие на „енергия от възобновяеми източници“) се носи от държавите членки, когато те транспонират член 9 от Директивата в своите национални правни системи.
While the EPBD sets the framework definition of NZEBs, its detailed application in practice (e.g. what is a ‘very high energy performance’ and what would be the recommended significant contribution of ‘energy from renewable sources’) is the responsibility of the Member States when they transpose Article 9 of the Directive into their national legal systems.
Какви са енергийните характеристики на сграда, чието енергийно потребление е „близко до нулевото“?
What is the energy performance of a ‘nearly zero-energy’ building?
Енергийните характеристики са дефинирани [2] като „… количество енергия, необходима за удовлетворяване на нуждите от енергия, свързани с обичайното използване на сградата, което включва, inter alia, енергия, използвана за отопление, охлаждане, вентилация, топла вода и осветление“.
Energy performance is defined [2] as ‘…the amount of energy needed to meet the energy demand associated with a typical use of the building which includes, inter alia, energy used for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting’.
Делегиран регламент (ЕС) № 244/2012 на Комисията [3] и придружаващите го указания [4] предоставят полезни насоки за начина на изчисляване на енергийните характеристики на дадена сграда [5].
Commission Delegated Regulation (EU) No 244/2012 [3] and its accompanying guidelines [4] provide useful guidance on how to calculate the energy performance of a building [5].
Съгласно точка 3 от приложение I към регламента изчислението на енергийните характеристики на сградите включва първо изчисляване на крайната потребна енергия [6] за отопление и охлаждане и завършва с изчисляването на нетното потребление на първична енергия.
Under Annex I(3) to the Regulation, the calculation of energy performance starts with the calculation of final energy needs [6] for heating and cooling, and ends with the calculation of the net primary energy.
„Посоката“ на изчислението е от потребностите към източника (т.е. от енергийните потребности на сградата) към първичната енергия.
The ‘direction’ of the calculation goes from the building's needs to the source (i.e. to the primary energy).
Съгласно ДЕХС държавите членки могат да използват собствени коефициенти за първична енергия за преобразуване на крайната доставена енергия в първична енергия и да изчисляват енергийните характеристики на сградите.
Under the EPBD, Member States can use their own national primary energy factors to transform the final delivered energy into primary energy and calculate building energy performance.
Потреблението на първична енергия трябва да се изчислява, като се използват специфичният за всеки носител коефициент за първична енергия (напр. електроенергия, мазут за отопление, биомаса, централни топлофикационни и охладителни системи).
The primary energy use must be calculated using primary energy factors specific to each energy carrier (e.g. electricity, heating oil, biomass, district heating and cooling).
В указанията, приложени към делегирания регламент, се препоръчва използване на един и същ коефициент, равен на 2,5, за преобразуване до първична енергия на доставената и изнесената електроенергия.
The accompanying guidelines to the Delegated Regulation recommend using the same 2,5 primary energy factor for delivered and for exported electricity.
Енергията, произведена на място (използвана на място или изходяща), намалява потребностите от първична енергия, свързани с доставената енергия.
Energy produced on-site (used on-site or exported) reduces the primary energy needs associated with delivered energy.
Крайната цел на изчисляването на енергийната ефективност е да се определи общото годишно потребление на енергия, изразена като първична енергия, което съответства на енергията, използвана за отопление, охлаждане, вентилация, топла вода и осветление.
The end objective of the energy performance calculation is to determine the annual overall energy use in net primary energy, which corresponds to energy use for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting.
Този процес за определяне на годишния енергиен баланс е в съответствие с рамката, определена в ДЕХС.
This annual balancing is consistent with the current EPBD framework.
Съществуват обаче и изследвания, които показват, че може да има полза от изчисляване на енергийния баланс на по-къси отрязъци от време (например с цел да се отразят дневни и сезони въздействия) [7].В съответствие с член 4, параграф 1 минималните изисквания за енергийните характеристики трябва да отчитат общите параметри на вътрешния въздух с цел избягване на евентуални отрицателни последици, напр. като недостатъчна вентилация.
However, studies suggest that there could be benefits in calculating energy balances at smaller time steps (e.g. to observe daily and seasonal effects) [7].In accordance with Article 4(1), minimum requirements must take account of general indoor climate conditions in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation.
С цел да не се допуска влошаване на качеството на въздуха в сградите, на комфорта и здравните характеристики на сградния фонд в ЕС [8], постепенното затягане на минималните изисквания за енергийна ефективност, което се получава в резултат на прилагането на СБННПЕ в Европа, следва да се извършва заедно с подходяща стратегия по отношение на вътрешната среда.
To avoid deterioration of indoor air quality, comfort and health conditions in the European building stock [8], the stepwise tightening of minimum energy performance requirements resulting from the implementation of NZEB across Europe should be done together with appropriate strategies dealing with indoor environment.
Налични са също така и изследвания [9], които показват, че често нови и обновени сгради не постигат планираните енергийни характеристики.
Similarly, studies [9] indicate that often new and renovated buildings do not reach the planned energy performance.
Следва да се въведат механизми за калибриране на изчисляването на енергийните характеристики спрямо действителното потребление на енергия.2.1.2.
Mechanisms should be put in place to calibrate the calculation of the energy performance with actual energy use.2.1.2.
Връзка между равнищата на оптималност по отношение на разходите и равнищата на СБННПЕ
Relationship between cost-optimal and NZEB levels
В ДЕХС се установява система за сравнение (принцип на „оптималност по отношение на разходите“), която е предназначена да насочва държавите членки при определянето на изискванията за енергийни характеристики, записани в националната или регионалната нормативна уредба за строителството, и при редовното преразглеждане на тази нормативна уредба.
The EPBD establishes a benchmarking system (principle of ‘cost-optimality’) to guide Member States in setting energy performance requirements contained in national or regional building codes, and keeping them under regular review.
Съгласно ДЕХС оптималността по отношение на разходите [10] определя равнището на амбиция както за обновяването на сградите, така и за новите сгради.
Under the EPBD, cost-optimality [10] sets the minimum level of ambition for both building renovation and new buildings.
Съгласно изискванията за оптималност по отношение на разходите по член 5 от Директивата националните минимални изисквания за енергийните характеристики трябва да се подлагат на преразглеждане на всеки пет години и да се засилват, ако са значително по-малко амбициозни, отколкото националните равнища на оптималност по отношение на разходите.
In line with the cost-optimal requirements under Article 5 of the Directive, national minimum energy performance requirements are to be reviewed every five years and strengthened if they are significantly less ambitious than the national cost-optimal levels.
Оптималната по отношение на разходите методика позволява на държавите членки да определят обхвата на изискванията за СБННПЕ през 2020 г.
The cost-optimal methodology allows Member States to define the range of NZEB requirements in 2020.
Това предполага оценка и сравняване на различни мерки за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници както поотделно, така и заедно, като част от пакетите от мерки, които да се прилагат за референтните сгради.
This requires assessing and comparing different energy efficiency and renewable energy measures, both individually and in combination, as part of packages of measures to be applied to reference buildings.
Следователно, за да определят и достигнат равнището на СБННПЕ, държавите членки могат да използват различни съчетания от мерки по отношение на изолацията или други мерки за подобряване на енергийната ефективност, включването на технически сградни инсталации с висока енергийна ефективност и използване на възобновяеми енергийни източници на място [11].
Accordingly, to define and meet the NZEB level, Member States can use different combinations of measures concerning insulation or other energy efficiency measures, inclusion of highly-efficient technical building systems and use of on-site renewable energy sources [11].
Като част от изчисленията за оптимални разходи е необходимо държавите членки да изследват приноса на всеки един от тези три вида мерки.
As part of the cost-optimal calculations, Member States need to explore the contribution of each of these three types of measures.
Държавите членки трябва да определят коефициентите за първична енергия по енергийни носители.
Member States have to define primary energy factors per energy carrier.
Тези коефициенти за първична енергия могат да се основават на национални или регионални средни стойности или на специфична стойност.
These primary energy factors can be based on national or regional average values, or on specific values.
Тези коефициенти следва да вземат под внимание дела на енергията от възобновяеми източници, доставена на сградата, включително от близко разположени източници, за да се поставят при равни условия възобновяемите енергийни източници на място и онези, които са разположени извън обекта.
These factors should take into account the renewable energy content of the energy supplied to the building, including from nearby sources, in order to place on-site and off-site renewable energy sources on equal footing.
Важно е да не се забравя, че за по-голямата част от новите сгради концепцията за сгради с почти нулево нетно потребление на енергия ще се прилага от януари 2021 г. нататък (за нови обществени сгради — от януари 2019 г.).
It is important to keep in mind that, for the bulk of new buildings, the nearly zero-energy buildings concept will apply as from January 2021 onwards (for new public buildings from January 2019 onwards).
Дотогава технологичните разходи вероятно ще се понижат с оглед на по-голямата зрялост на пазарите и по-големите обеми.
By then, technology costs are likely to be lower in reaction to more mature markets and larger volumes.
Поради това е вероятно равнищата на СБННПЕ да съответстват на оптималните по отношение на разходите равнища за 2020 г.
It is therefore likely that the NZEB levels will correspond to the cost-optimum for 2020.
Данните показват, че съществуващите технологии в областта на икономията на енергия, енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници са достатъчни, ако бъдат съчетани, за постигане на подходяща цел за сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия [12].
The evidence suggests that existing technologies related to energy savings, energy efficiency and renewable energies are sufficient to reach, in combination, a suitable target for nearly zero-energy buildings [12].
Няма данни, че съществува технологична празнина, която е необходимо да бъде запълнена до 2021 г.
A technology gap that would need to be bridged by 2021 has not been identified.
Анализът на докладите за оптималност по отношение на разходите, които се изискват съгласно член 5 от ДЕХС, сочи, че може да бъде постигнат плавен преход между оптималността на разходите и сградите с близко до нулево нетно потребление на енергия [13].
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
Всеки петгодишен цикъл във връзка с оптималността по отношение на разходите дава възможност с утвърждаването на новите технологии в националните строителни норми да се въведат мерки за подобряване на енергийната ефективност, както и да се изменят правилата за енергийните характеристики на сградите с цел по-пълно съответствие с равнищата на оптималност по отношение на разходите.
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
След 2020 г. принципът на оптималност по отношение на разходите ще позволи постоянно подобряване на равнището на амбиция на изискванията за СБННПЕ за нови сгради, като част от редовния преглед на националните строителни норми за нови и за съществуващи сгради.
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Какво е участието на възобновяемите източници на енергия?
How do renewable energy sources contribute?
Особено важна цел беше интегрирането на възобновяемите енергийни източници в процесите на прилагане на СБННПЕ на национално равнище.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
В Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [14] (наричана по-нататък „Директива за ВЕИ“) се изисква държавите членки да въведат в своите строителни норми и правила подходящи мерки за увеличаване на дела на всички видове енергия от възобновяеми източници в енергопотреблението на сградния сектор [15].
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Тези мерки допълват изискванията в ДЕХС за СБННПЕ.
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Разпоредбите на ДЕХС естествено водят до увеличаване на използването на възобновяеми енергийни източници, по-специално на енергията, произведена на място, тъй като получената на място енергия намалява потребността от първична енергия, свързана с доставената отвън енергия.
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
По този начин енергията от възобновяеми източници, получена на място, винаги се отчита при изчисляването на енергийните характеристики на сградата.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
Докато някои държави членки изискват част от използваната първична енергия да се осигурява от възобновяеми източници или налагат минимален дял на енергията от възобновяеми източници в kWh/(m2.година), други прибягват до непреки изисквания, като например незначително използване на първична енергия от невъзобновяеми източници, което може да се изпълни само ако използването на енергия от възобновяеми източници е заложено в концепцията за сградата [16].
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Тази гъвкавост дава възможност за адаптиране към националните и местните условия (тип строителство, климат, разходи за съпоставими технологии в областта на възобновяемите източници, а също и достъпност, най-добро съчетаване с мерки по отношение на търсенето, гъстота на застрояване и др.).
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
Най-често прилаганите системи за енергия от възобновяеми източници в областта на СБННПЕ са слънчевите топлинни инсталации и фотоволтаичните инсталации.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Други възобновяеми източници на енергия, които се използват в сградите, са геотермалните (от термопомпи със земен източник) и биомасата.
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Например такива технологии за енергия от възобновяеми източници като слънчевите топлинни инсталации и фотоволтаичните инсталации са по-ефективни от гледна точка на разходите в районите със средиземноморски климат (характеризиращи се с по-голямо слънцегреене), отколкото в райони с друг климат.
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
Поради това тези технологии могат да имат по-голям относителен дял в засилването на изискванията по отношение на енергийните характеристики.
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
Що се отнася до възобновяемите енергийни източници извън обекта, включително тези в близост, като например централното отопление и охлаждане [17], делът на енергията от възобновяеми източници в многообразието на енергийните носители (напр. в енергийния микс в електрическата мрежа, когато електроенергията е енергиен носител) ще оказва влияние на енергийните характеристики на сградата чрез коефициентите за първична енергия.
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
Държавите членки се възползват от тази гъвкавост, тъй като се наблюдават значителни разлики в коефициентите за първична енергия за различните енергоносители като цяло и за повечето възобновяеми енергийни източници и технологии в частност [18].
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Какво трябва да обхващат определенията за СБННПЕ, прилагани на национално равнище?
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
По-голямата част от държавите членки [19] вече използват показатели за първична енергия в kWh/(m2.година) в съответствие с приложение I. Освен това държавите членки често включват други параметри, като напр.
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
U-стойностите на ограждащите конструктивни елементи на сградата, нетната и крайната енергия за отопление и охлаждане и емисиите на CO2.
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
Приблизително 60 % от държавите членки са въвели подробно описание на начина си на прилагане на определението за СБННПЕ в правен документ (напр. строителни норми и укази във връзка с енергията).
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
Подробното описание на прилагането на практика на определението на държавите членки за сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия трябва да включва цифров показател за потреблението на първична енергия, изразено в kWh/m2. година [20].
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
Това подробно описание трябва да се включи в националните мерки за транспониране или в националния план за увеличаване на броя на СБННПЕ.
New buildings: timeline for NZEB targets
Нови сгради: график за целите по отношение на СБННПЕ
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
В член 9, параграф 1 от ДЕХС е формулирано следното изискване:
‘…ensure that:
„държавите членки гарантират, че:
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
до 31 декември 2020 г. всички нови сгради са с близко до нулево нетно потребление на енергия; и
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
след 31 декември 2018 г. заетите или притежавани от публични органи нови сгради са с близко до нулево нетно потребление на енергия.“
National legislation transposing the requirements of Article 9(1) needs to contain provisions, measures or policies to ensure that by 31 December 2020 all new buildings are nearly-zero energy buildings.
Националното законодателство, с което се транспонират изискванията на член 9, параграф 1, трябва да съдържа разпоредби, мерки или политики, чрез които да се гарантира, че до 31 декември 2020 г. всички нови сгради ще са с близко до нулево нетно потребление на енергия.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Същото се отнася до заетите или притежавани от публични органи нови сгради, които до 31 декември 2018 г. трябва да са с близко до нулево нетно потребление на енергия.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
С оглед на подготовката на прилагането на член 9, параграф 1 националните планове за увеличаване на броя на сградите с близко до нулево нетно потребление на енергия трябва да съдържат, inter alia, междинни цели за подобряване на енергийните характеристики на новите сгради до 2015 г.
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
Тези цели могат да се отнасят до минималния процент на новите сгради, които до тази дата трябва да бъдат с почти нулево потребление на енергия.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Държавите членки трябва да гарантират, че до 31 декември 2020 г. изискванията на член 9, параграф 1, буква а) са изпълнени, а до 31 декември 2018 г. са изпълнени тези на член 9, параграф 1, буква б).
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Въпреки че тези дати са напред във времето, крайният срок за транспониране на член 9 беше 9 януари 2013 г.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
[21].
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
До тази дата всички разпоредби на член 9 за СБННПЕ трябваше да бъдат отразени в националните мерки за транспониране.
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.