natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Тези методи могат да бъдат намерени на уебсайта на референтната лаборатория на Европейския съюз за остатъците от ветеринарномедицински продукти и замърсителите в храните от животински произход (http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main) по отношение на остатъците, изброени в група А, точка 5 и група Б, точка 2, букви а), б) и д) от приложение I към Директива 96/23/ЕО на Съвета [1].II.
Such methods are available at the website of the European Reference Laboratory for the residues of veterinary medicines and contaminants in food of animal origin for residues listed in Annex I, Group A (5) and Group B (2)(a), (b), (e) to Council Directive 96/23/EC [1], at http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ НА ПРОВЕЖДАНЕТО НА КООРДИНИРАНИЯ ПЛАН ЗА КОНТРОЛ
DURATION OF COORDINATED CONTROL PLAN
Координираният план за контрол следва да се изпълнява в срок от един месец, считано от датата на приемането на настоящата препоръка, но не по-късно от 1 март 2013 г.
The coordinated control plan should be carried out for a period of one month starting from the date of adoption of this Recommendation or at the latest by 1 March 2013.
ДОКЛАДВАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ
REPORTING OF RESULTS
За всяка от дейностите, посочени в раздел I от настоящото приложение, компетентните органи следва да представят в обобщен вид следната информация:
Competent authorities should report the summary of the following information for each of the actions referred to in Section I of this Annex:
брой на взетите проби по категории продукти;
number of samples taken, per category of products;
метод(и), използван(и) за анализ, и вид на извършения анализ;
the method(s) used for the analysis and the type of analysis performed;
брой положителни резултати;
number of positive findings;
последващи проверки, извършени във връзка с положителни резултати при продуктите, посочени в действие 1, буква А, в случаите, в които е установено наличие на конско месо, надвишаващо 1 %;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 1 in cases where the detected presence of horsemeat exceeds 1 %;
последващи проверки, извършени във връзка с положителни резултати при продуктите, посочени в действие 2, буква А;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products in point A under Action 2;
резултати от последващите проверки;
results of follow-up controls;
във връзка с положителните резултати при продуктите, посочени в действие 2, буква А — държавата, в която съответното животно е сертифицирано за клане.
with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 2, the country where the animal concerned was certified for slaughter.
Докладът следва да бъде предаден на Комисията в срок от 15 дни след изтичане на едномесечния период, предвиден в раздел II.
The report should be communicated to the Commission within 15 days from the end of the one-month period referred to in Section II.
Докладът следва да бъде представен в съответствие с формата, указан от Комисията.
The report should be presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Чрез системата за бързо предупреждение за храни и фуражи компетентните органи следва незабавно да докладват на Комисията за всички положителни резултати от официалните проверки, извършени във връзка с действия 1 и 2, посочени в раздел I.
Competent authorities should immediately report to the Commission any positive results of the official controls carried out with respect to Actions 1 and 2 mentioned in Section I through the Rapid Alert System for Food and Feed.
Освен това компетентните органи следва да докладват на Комисията за резултатите от всички проверки, извършени по тяхно искане от стопанските субекти в хранителната промишленост.
Competent authorities should also report to the Commission the results of any own checks carried out at their request by food business operators.
Тази информация следва да бъде придружена от подробните данни, посочени в точка 1, и представена в съответствие с формата, указан от Комисията.
Such information should be accompanied by the details referred to in point 1 and presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
за мобилизиране на информационните и комуникационни технологии за улесняване на прехода към енергийно ефективна икономика с ниска въглеродна интензивност
on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
През април 2006 г. Европейският парламент и Съветът приеха Директива за ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяване на енергийни услуги [1], установяваща рамка за мерките по отношение на потенциала за пестене на енергия в секторите на крайно потребление, които не са обхванати от схемата за търговия с емисии (СТЕ).
In April 2006, the European Parliament and the Council adopted a Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services [1], setting the framework for measures addressing energy saving potential in the energy end-use sectors not covered by the Emissions Trading Scheme (ETS).
Националните планове за действие в областта на енергийната ефективност (НПДЕЕ), изисквани от Директива 2006/32/ЕО, играят важна роля при планирането и отчета на изпълнението на националните мерки в областта на енергийната ефективност с изключение на СТЕ.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) required by the Directive 2006/32/EC play a central role in planning and reporting on implementation of national measures addressing energy efficiency with the exception of the ETS.
В първите НПДЕЕ на множество държави-членки на ЕС са включени планове за използване на потенциала на ИКТ. [2]
In their first NEEAPs a number of EU Member States have indicated plans to tackle the energy saving potential of ICT [2].
През октомври 2006 г. Комисията прие съобщението „План за действие за енергийна ефективност: реализиране на потенциала“ [3], в което се подчертава нуждата от радикална промяна на моделите на поведение на нашето общество, така че да използваме по-малко енергия, но въпреки това да запазим качеството на живота си.
In October 2006, the Commission adopted the Communication Action plan for energy efficiency: Realising the potential [3] which underscores the need for a paradigm shift to change the behavioural patterns of our societies so that we use less energy while maintaining our quality of life.
Впоследствие, през март 2007 г., Европейският съвет потвърди целта да бъдат спестени 20 % от потреблението на енергия в ЕС спрямо прогнозните разчети за 2020 г. и прие цел за намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове до 2020 г. Европейският съвет призова също да бъде разработена устойчива политика по отношение на климата и енергетиката, признавайки връзката между потреблението на енергия и емисиите на въглероден двуокис.
Subsequently, in March 2007 the European Council confirmed the objective to save 20% of the EU's energy consumption compared with projections for 2020 and endorsed the target of 20% reduction of greenhouse gas emissions by 2020. The European Council also called for the development of a sustainable EU climate and energy policy in recognition of the link between energy consumption and carbon emissions.
Очаква се оползотворяването на потенциала за намаляване на потреблението на енергия в ЕС с 20 % да доведе до значителни икономии на разходи и до ползи за околната среда.
Unlocking the potential to reduce 20% of the EU's energy consumption is expected to result in significant cost savings and environmental benefits.
През януари 2008 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „20 плюс 20 до 2020 г.: Възможностите на Европа в контекста на изменението на климата“, в което се предлага широкообхватен пакет от конкретни мерки, демонстриращи, че договорените цели по отношение на промяната в климата са технологично и икономически постижими и предоставят уникални възможности за бизнес на хиляди европейски предприятия.
In January 2008, the Commission adopted the Communication 20 20 by 2020: Europe's climate change opportunity, proposing a far-reaching package of concrete proposals indicating that the agreed climate change targets are technologically and economically feasible and provide a unique business opportunity for thousands of European companies [4].
Предложенията бяха одобрени от Европейския съвет [5] и Европейския парламент през декември 2008 г.
The proposals were approved by the European Council [5] and the European Parliament in December 2008.
През май 2008 г. Комисията прие съобщението „Подобряване на енергийната ефективност чрез информационните и комуникационните технологии“ [6], в което тя признава потенциала на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) да предоставят икономически ефективни средства за подобряване на енергийната ефективност навсякъде в промишлеността и в гражданското общество като цяло.
In May 2008, the Commission adopted the Communication Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies [6] in which it recognised the potential of Information and Communication Technologies (ICT) to provide a cost-effective means of improving energy efficiency across industry and broader civil society.
През юли 2008 г. Комисията прие съобщение „Относно план за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика“ [7] (SCP/SIP), съдържащо предложения за подобряване на екологичните характеристики на продуктите в рамките на техния жизнен цикъл и за повишаване на търсенето на по-устойчиви продукти, като същевременно се насърчи промишлеността в ЕС да се възползва от възможностите за иновации.
In July 2008 the Commission adopted the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan [7], (SCP/SIP), with proposals aiming to improve the environmental performance of products throughout their life-cycle and to increase the demand for more sustainable goods, while encouraging EU industry to take advantage of opportunities to innovate.
В подкрепа на плана за действие SCP/SIP и въз основа на свързания с него мандат от съобщението „Интегрираната продуктова политика на основата на концепцията за екологичния жизнен цикъл“ [8] Комисията разработва чрез своя Съвместен изследователски център наръчник [9] с насоки за даване на количествено изражение и за анализ на въздействието на жизнения цикъл на продукти и процеси, в това число на емисиите на въглероден двуокис и на енергийната ефективност.
In support of the SCP/SIP Action Plan and based on a related mandate in the Communication Integrated Product Policy: Building on Environmental Life-Cycle Thinking [8], the Commission is developing, via its Joint Research Centre, a guidance handbook [9] on quantifying and analysing the environmental life cycle impact of products and processes, including carbon emissions and energy efficiency.
През ноември 2008 г. Комисията прие Европейски план за икономическо възстановяване [10] за по-бързо връщане към икономически растеж, като изтъкна непосредствената нужда от инвестиции в енергийната ефективност и чистите технологии.
In November 2008, the Commission adopted a European Economic Recovery Plan [10] for a faster return to economic growth, emphasising the immediate need for investment in energy efficiency and clean technologies.
За изпълнение на този план в съобщението „Да инвестираме днес за бъдещето на Европа“ [11] Комисията предложи пакет от мерки за насочване на финансови ресурси към енергетиката и към високоскоростните широколентови мрежи.
To implement this plan, in the Communication Investing today for tomorrow's Europe [11], the Commission proposed a package of measures to channel financial support towards energy and high speed broadband networks.
Като част от Европейския план за икономическо възстановяване Комисията създаде публично-частни партньорства, целящи по-нататъшното развитие на зелените технологии и на интелигентните енергийни инфраструктури в областта на строителството, производството и транспорта — съответно инициативите за енергийноефективни сгради, за фабрики на бъдещето и за „зелени“ автомобили.
As part of the European Economic Recovery Plan, the Commission has launched Public-Private Partnerships that aim to further develop green technologies and smart energy infrastructures in the buildings, manufacturing and transport domains: the Energy Efficient Buildings, Factories of the Future and Green Cars Initiatives, respectively.
През декември 2008 г. в рамките на инициативата за зелен транспорт Комисията прие План за действие за внедряване на интелигентни транспортни системи в Европа, придружен от предложение за директива, установяваща рамка за внедряване на интелигентните транспортни системи (ИТС) в областта на автомобилния транспорт и взаимодействието им с останалите видове транспорт.
In December 2008, the Commission adopted, as part of the Green Transport initiative, an Action Plan for the Deployment of Intelligent Transport Systems in Europe and an accompanying Proposal for a Directive laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems (ITS) in the field of road transport and interfaces with other transport modes [12].
Комисията предложи специални мерки за ускоряване на разработването на ИТС, целящи подобряването на енергийната ефективност на транспортните системи.
The Commission proposed specific measures aimed to accelerate the deployment of ITS with the aim of improving energy efficiency in transport systems.
На оборудването и услугите на основата на ИКТ се падат около 8 % от потреблението на електроенергия в ЕС, а делът им в емисиите на въглероден двуокис се оценява на 2 %.
Energy use by ICT equipment and services represents about 8% of electrical power in the EU, and about 2% of carbon emissions [13].
Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към енергоемките продукти [14] предлага правила, валидни в целия ЕС, за пласиране на енергоемки продукти на пазара, в това число и на продукти на ИКТ, отнасящи се до тяхната енергийна ефективност и до техните екологични характеристики през целия им жизнен цикъл.
The Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products [14] provides EU-wide rules for placing energy-using products on the market, including ICT products, in relation to their energy efficiency and environmental performance over their full life-cycle.
В директивата се отрежда роля и на доброволните инициативи на промишлеността.
The Directive also gives opportunities to voluntary initiatives tabled by industry.
В своето съобщение „Относно прилагане на възможностите на информационните и комуникационни технологии за улесняване на прехода към енергийно ефективна икономика с ниска въглеродна интензивност“ [15], Комисията подчертава неизползвания потенциал за концентриране на усилията на сектора на ИКТ върху системни подобрения на неговите собствени процеси, в това число управлението на операциите, производството, предоставянето на услуги и веригата на доставките.
In its Communication on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy [15], the Commission underscored the untapped potential for the ICT sector to focus on systemic improvements to its own processes, including operations, manufacturing, service delivery and supply chain management.
Резултатите от публичната консултация [16], които бяха публикувани през септември 2009 г., потвърдиха, че различните предприятия прилагат понастоящем различни стратегии за подобряване на своите енергийни и екологични характеристики.
The results of a public consultation [16] published in September 2009 confirmed that different companies currently pursue different strategies to improve their energy and environmental performance.
Един координиран подход би могъл по-добре да разкрие възможностите, да съсредоточи инвестициите и да извлече икономически ползи за сектора като цяло, както и да допринесе за постигането на целите за енергийна ефективност.
A co-ordinated approach would better highlight opportunities, focus investment and yield economic benefits for the sector as a whole, as well as contributing to energy-efficiency goals.
От изключително значение е секторът на ИКТ да си постави амбициозни цели за подобряване на енергийните и екологичните характеристики на своите процеси.
Setting ambitious targets by the ICT sector for improving the energy and environmental performance of its processes is of the utmost importance.
Напредъкът в постигането на тези цели следва да е измерим и проверим.
Progress towards such targets should be measurable and verifiable.
Целите следва да се актуализират при постъпването на по-надеждни базови данни.
Targets should be updated as more reliable baseline data becomes available.
Секторът на ИКТ изрази интерес към създаването на форум за използването на ИКТ за постигане на енергийна ефективност (ICT4EE), който да работи за приемането и прилагането на рамка за измерването на енергийните и въглеродните показатели на сектора, да поставя цели и да провежда сравнителен анализ на постигнатия напредък.
The ICT sector has expressed an interest in setting up an ICT for Energy Efficiency (ICT4EE) Forum that would work to adopt and implement a framework to measure the sector's energy and carbon footprints, set targets and benchmark progress.
За целите на настоящата препоръка под сектор на ИКТ се разбира съвкупността от основаващи се на ИКТ промишлени производства, търговия и услуги, както е определено от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. [17]
For the purposes of this Recommendation, the ICT sector refers to the ICT manufacturing industries, ICT trade industries and ICT services industries as defined by the Organisation for Economic Co-operation and Development [17].
Според направени оценки подобренията в други сектори благодарение на ИКТ биха могли да доведат до спестяване на около 15 % от емисиите на въглероден двуокис до 2020 г. [18] В краткосрочна перспектива се считат за постижими благодарение на ИКТ значителни подобрения на енергийната ефективност в сградите и строителството, в транспортната логистика и в крайното потребление на енергия.
It is estimated that ICT-enabled improvements in other sectors could save about 15% of total carbon emissions by 2020 [18]. Significant ICT-enabled energy efficiency gains are expected to be achievable in the short term in buildings and construction, in transport logistics and energy end-use.
Секторът на ИКТ може да предложи инструментите за симулация, моделиране, анализ, мониторинг и визуализиране, които се жизнено необходими за реализирането на цялостен подход към проектирането и експлоатацията на сгради, който отчита множеството фактори, влияещи на потреблението на енергия.
The ICT sector can deliver simulation, modelling, analysis, monitoring and visualisation tools that are vitally needed to facilitate a whole building approach to the design and operation of buildings that takes into account the many factors that influence energy demand.
Инвестициите обаче се спъват от липсата на общи за сектора, надеждни и прозрачни мерки за даване на количествено изражение и измерване на икономиите на енергия и разходи в определени периоди от време, които в идеалния случай биха дали основата за разработване на стратегии и инструменти за проектиране.
However investments are hampered by the absence of a sector-wide reliable and transparent means of quantifying and tracking energy and cost savings over time, which ideally would form the basis of design strategies and tools.
Предприятията от сектора на транспорта и логистиката са силно зависими от използването на ИКТ за своето функциониране и за оптимизацията на цялостната си дейност, особено с оглед на изискванията към превоза и съхранението.
Transport and logistics industries rely heavily on the use of ICT for the functioning and optimisation of their overall operations, in particular transportation and storage requirements.
Поради това те имат добри позиции за поемане на водеща роля в оптимизирането на енергийните и въглеродните показатели на своите услуги и предоставянето на съответната информация на клиентите.
They are thus well-positioned to take a leading role in optimising the energy and carbon footprints of their services and providing relevant information to customers.
В секторите на сградите и строителството и на транспорта и логистиката вече беше установена необходимост от сравними методики за измерване на енергийните характеристики и на емисиите на въглероден двуокис, като работата за постигане на тази цел вече е започнала.
In the buildings and construction, and transport and logistics domains, a need for comparable methodologies for measuring energy performance and carbon emissions has already been identified, and work to this end has already been initiated.
Общите методики следва да се използват за предоставяне на надеждни данни и като основа за разработване на инструменти на базата на ИКТ.
Common methodologies should serve to provide reliable data and a basis upon which ICT tools could be developed.
Партньорствата между секторите биха могли да ускорят разработването и широкомащабното въвеждане на основаващи се на ИКТ решения за мониторинг, управление и измерване на потреблението на енергия и на емисиите на въглероден двуокис в енергоемки дейности, като по този начин спомагат за предоставяне на надеждна основа за решения с цел икономия на енергия и намаляване на емисиите.
Partnerships between sectors could accelerate the development and wide-scale roll-out of ICT-based solutions for monitoring, managing and measuring energy-use and carbon emissions in energy-using activities, thus helping to provide a reliable basis for energy-saving and emissions-reducing decisions.
„Интелигентното“ измерване може да осигури информационни потоци в реално време и възможност за нови контури за контрол, като по този начин позволи по-добро управление и контрол на потреблението на енергия и повлияе върху крайното потребление, особено когато отчитането се придружава от информиране на потребителите за стойността на сметката.
Smart metering can provide real-time information flows and the possibility of new control loops, thereby enabling better management and control of energy, and influencing final consumption by consumers, in particular when metering is accompanied by informative billing.
Няколко държави-членки въведоха или обмислят въвеждането на правни задължения за внедряване на „интелигентно“ измерване.
Several Member States have introduced, or are considering legal obligations to introduce, smart metering.
Чрез съгласувани действия на държавите-членки за определяне на минимални функционални спецификации на „интелигентните“ уреди за измерване следва да се избегнат техническите пречки и при необходимост да се осигури оперативна съвместимост, както и да се осигури възможност за въвеждането на иновативни приложения за управление на крайното потребление на енергия на базата на ИКТ.
Concerted action by Member States to set minimum functional specifications for smart meters would help avoid technical barriers, ensure interoperability and enable the introduction of innovative ICT-based applications for managing energy end-use.
Интелигентното измерване и интелигентните мрежи са важни средства за постигане на максимални икономии на енергия в сгради, за широкото разпространение на електрически превозни средства и за ефективно енергоснабдяване и разпределение на енергията, както и за интегрирането на възобновяеми източници на енергия.
Smart metering and smart grids are important means to maximise energy savings in buildings, for the widespread deployment of electric vehicles, and for efficient energy supply and distribution and for integrating renewable energy sources.