natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„След приключването на този етап сиренето трябва да има хомогенно покритие, с добре установена повърхностна флора, тънка коричка с кремаво-бял цвят и еластична консистенция.“
‘At the end of this stage, it must have a homogeneous cover with well-established surface flora, a thin creamy-white rind and a thoroughly supple paste.’
С тази разпоредба се цели да се уточни външният вид на сиренето на междинен етап от зреенето.
The purpose of this provision is to specify the appearance of the cheese at an intermediate maturing stage.
увиването в листа:
leaf-wrapping:
„Условия за събиране на листата
‘Conditions for collecting the leaves
Листата се събират, когато станат кафяви на цвят, т.е. през есента, при опадането на листата.
The leaves are gathered when brown, in other words they are collected in the autumn when trees are shedding their leaves.
Те трябва да са чисти и здрави.
The leaves must be clean and healthy.
Листата се съхраняват сухи.
The leaves are stored dry.
Обработка
Treatment
Листата се хидратират отново, преди да бъдат използвани за увиване на сиренето.
The leaves are rehydrated before being used to wrap the cheese.
Възможни са три технологии:
There are three possible methods:
във вряща вода,
in boiling water,
във вряща вода, с добавка на 5 % оцет,
in boiling water with 5 % vinegar added,
във вода, с добавка на 5 % оцет.
in water with 5 % vinegar added.
Отстраняването на листната дръжка се извършва по избор; при все това само основата на листото може да бъде отстранена и всяко друго отрязване е забранено.
Removal of the petiole is optional, though only the base of the leaf may be cut and all other cutting is prohibited.
Увиване на сиренето
Wrapping the cheese
Сиренето се увива изцяло в листа, за да се гарантира повторно зреене в анаеробна среда.
The cheese is entirely covered in leaves so that it can undergo a second, anaerobic, maturation.
Ако сиренето от сурово мляко се увива в листа, чиито листни дръжки не са отстранени, дръжката се поставя от долната страна на сиренето.“
If the tomme is wrapped in leaves whose petioles have not been removed, the petioles must be on the underside of the cheese.’
С тази разпоредба се цели да се уточнят условията за получаване и използване на кестеновите листа.
The purpose of this provision is to specify the conditions for obtaining and using chestnut leaves.
Определянето на качеството на листата е необходимо, за да се постигне оптимално зреене на увитото в листа сирене.
It is necessary to define the quality of these leaves in order to achieve optimal maturation of the leaf-wrapped cheese.
Разпоредбите за етикетиране се изменят, за да се въведе задължението за поставяне на логото „AOP“ (ЗНП) на Европейския съюз.
The labelling requirements have been amended to include the obligation to affix the European Union ‘PDO’ symbol.
Въз основа на националните текстове се добавя допълнителна информация.
Further information has been provided on the basis of the national legislation.
Националните изисквания са допълнени от таблица, съдържаща основните елементи, които трябва да бъдат контролирани, и метода за оценяването им в съответствие с националното законодателство.
The national requirements have been supplemented by a table on the main points to be verified and their evaluation method, as provided for in the national legislation.
Актуализирани са координатите на официалните органи, отговарящи за контрола на наименованието за произход.
The contact details of the structures responsible for monitoring the designation have been updated.
Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни [1]„BANON“
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘BANON’
ЕО №: FR-PDO-0105-0969 – 23.2.2012
EC No: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012
ЗГУ ( ) ЗНП (Х)
PGI () PDO (X)
„Banon“
‘Banon’
„Banon“ е сирене с мека вътрешност, произведено от сурово пълномаслено козе мляко.
Banon is a soft cheese made from raw, whole goat’s milk.
То се получава посредством бързо подсирване на млякото (сиренина от сирищен тип).
It is produced by rapid curdling (using rennet).
Зрялото сирене се увива (покрива се изцяло с листа) в естествени кафяви на цвят кестенови листа, завързани с помощта на лико от рафия, което образува 6—12 лъча.
The matured cheese is entirely wrapped in natural brown chestnut leaves and tied up with six to twelve strands of natural raffia forming a radial pattern.
След минимален период на зреене от 15 дни, 10 от които в листа, сиренето „Banon“ добива хомогенна, кремообразна, масленообразна и еластична консистенция.
After maturing for a minimum of 15 days, including 10 days in its leaf wrapping, ‘Banon’ is smooth, creamy, velvety and soft.
Коричката под листата е кремаво-жълта на цвят.
The rind is a creamy-yellow colour under the leaves.
Диаметърът на сиренето с листата е между 75 и 85 mm, а височината му — между 20 и 30 mm.
With the leaves, the cheese is 75 to 85 mm in diameter and 20 to 30 mm in height.
Теглото му без листата и след приключване на периода на зреене е между 90 и 110 g.
The net weight without leaves after the maturation period is 90 to 110 grams.
Сиренето съдържа най-малко 40 g сухо вещество на 100 g сирене и 40 g мазнини на 100 g сирене след пълно изсушаване.
The cheese contains a minimum of 40 grams of dry matter per 100 grams of cheese and 40 grams of fat per 100 grams of cheese when completely dry.
До 31 декември 2013 г. млекодайните кози от породите Communes Provençales, Roves, Alpines и техните кръстоски трябва да съставляват минимум 60 % от всяко стадо.
Until 31 December 2013, dairy goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and from crosses of those breeds must make up at least 60 % of each herd.
От 1 януари 2014 г. млякото, използвано за производството на сирене „Banon“, трябва да е с произход единствено от кози от породите Communes Provençales, Roves, Alpines и техните кръстоски.
From 1 January 2014 onwards, the milk used to make ‘Banon’ must come exclusively from goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and their crossbreeds.
Основната хранителна дажба на козите е с произход основно от географския район.
The basic feed ration of the goats comes mostly from the geographical area.
Тя се състои изключително от ливадна и/или пасищна паша, сухи фуражи от бобови и/или житни култури и/или случайни растения, запазени в добро състояние.
It is obtained exclusively by grazing and/or rough grazing and from dry feed made from legumes and/or grasses and/or spontaneous flora preserved in good conditions.
Когато климатичните условия и вегетативният стадий позволяват това, козите трябва да се извеждат на паша и/или на пасище.
As soon as the weather and vegetation permit, the goats must be put out to graze and/or rough graze.
Козите трябва да пасат редовно на пасищата и ливадите в района в продължение на най-малко 210 дни в годината.
The goats must graze regularly on the rough grazing and pastures in the area for at least 210 days per year.
В продължение на минимум 4 месеца в годината козите трябва да набавят основната част от храната си предимно чрез паша.
For at least four months a year, they must obtain most of their rough feed by grazing.
Козите пасат:
The goats graze:
на временни ливади с житни, бобови или смесени култури.
on temporary pasture of grass or legumes or a mix of these.
Дневното и годишното количество на храните (сухи фуражи и допълващи фуражи), давани в ясли, е ограничено.
The supply of feed (dry fodder and supplements) in troughs is limited on an annual and daily basis.
Закупуването на фуражи с произход извън географския район също е ограничено.
Purchases of fodder from outside the area are similarly restricted.
По време на периода, в който основната хранителна дажба трябва да се осигурява предимно от пасищата, сеното не трябва да надвишава 1,25 kg сурово вещество за възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден.
During the period when the roughage ration must come mainly from grazing, the share of hay must not exceed 1,25 kg of raw material a day for each adult goat present.
Зелен фураж може да се дава в ясли само 30 непоследователни дни през годината.
Green fodder provided in troughs is not authorised for more than 30 non-consecutive days per year.
Количеството допълващи фуражи, давани на козите, не може да надвишава 800 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден и 270 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.
The use of supplements is limited to 800 g of raw material a day for each adult goat present and to 270 kg of raw material a year for each adult goat present.
Годишното количество допълващи фуражи трябва да се състои минимум от 60 % зърнени култури.
Cereals must make up at least 60 % of the supplementary annual ration.
Количеството дехидратирана люцерна, давана на козите, не може да надвишава 400 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден, на минимум 2 порции, и 60 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.
The use of dehydrated lucerne is limited to 400 g of raw material a day for each adult goat present, provided in at least two portions, and to 60 kg of raw material a year for each adult goat present.
Количеството фуражи и дехидратирана люцерна, получени извън географския район на наименованието и давани на козите, не може да надвишава 250 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.
The use of fodder and dehydrated lucerne from outside the geographical area of the designation is limited to 250 kg of raw material a year for each adult goat present.
Силажът и пресованият фураж, кръстоцветните и други растения и семена, които могат да придадат лош вкус на млякото, са забранени.
Silage and wrapped fodder, cruciferous and other plants and seeds that might give the milk a bad taste are prohibited.
Реалната фуражна площ в стопанството, предназначена за изхранване на стадото кози, е най-малко 1 ha естествена и/или изкуствена ливада за всеки 8 кози и 1 ha пасище за всеки 2 кози.
On the farm, the forage area actually intended for the goat herd must be equal to at least 1 ha of natural and/or artificial grassland for every 8 goats and 1 ha of rough grazing for every 2 goats.
Производството на млякото и производството и зреенето на сирената се извършват в географския район, определен в точка 4.
The milk must be produced and the cheese made and matured in the geographical area defined in point 4.
Всяко сирене със защитено наименование за произход се пуска на пазара с отделен етикет, на който фигурира наименованието за произход, изписано с шрифт с големина най-малко равна на тази на останалите букви върху етикета.
Each cheese with the designation must be marketed with an individual label showing the designation of origin in characters at least as large as any other characters on the label.
Поставянето на логото на ЗНП на Европейския съюз върху етикета е задължително за сирената със защитено наименование за произход „Banon“.
The EU PDO symbol must be included in the labelling of cheeses with the protected designation of origin ‘Banon’.
Наименованието „Banon“ задължително трябва да фигурира върху фактурите и търговските документи.
The name ‘Banon’ must appear on invoices and commercial documents.
Географският район обхваща следните общини:
The geographical area is composed of the following municipalities:
Департамент Alpes-de-Haute-Provence (04)
Department of Alpes-de-Haute-Provence (04)
Общини, изцяло включени в географския район
Municipalities fully included in the area
Общини, частично включени в географския район
Municipalities partly included in the area
За тези общини границата на географския район фигурира върху плановете, намиращи се в кметството на съответните общини.
For these municipalities, the boundary of the geographical area is marked on the maps lodged with the town hall of the municipalities concerned.
Департамент Hautes-Alpes (05)
Department of Haute-Alpes (05)
Департамент Vaucluse (84)
Department of Vaucluse (84)
Департамент Drôme (26)
Department of Drôme (26)
Природни условия
The natural environment
Люлката на сиренето „Banon“ е Haute-Provence около община Banon.
‘Banon’ originates in Haute-Provence around the municipality of Banon.
Районът представлява суха, средновисока планинска област, състояща се от хълмове и плата със средиземноморски климат.
It is a dry middle mountain region with landscapes made up of hills and plateaux. The climate is Mediterranean.
Отличава се с недостиг на вода, тъй като подпочвените води се намират на голяма дълбочина, а повърхностните води зависят от редките и твърде нередовни валежи, падащи основно през есента и пролетта, като количеството им през лятото е крайно недостатъчно.
The area is characterised by a lack of water, as the groundwater runs deep inside the earth and the surface water receives exceptional and highly irregular precipitation mainly in the autumn and spring, with a great shortage of rain in the summer.
Географският район на сиренето „Banon“ се характеризира и със слабо плодородни, предимно варовикови и пропускливи почви, които притежават отлична способност за абсорбция на валежите.
The geographical area of ‘Banon’ is also characterised by not very fertile soils that are mainly chalky, permeable and excellent at absorbing rainwater.
Това е среда, в която немного гъстата горска растителност, включваща Алепски бор, дъб, жълтуга, чимшир и ароматни растения, се редува с необработвани земи с нискостеблена растителност и разпръснати храсти, и култури, приспособени към суровия сух, слънчев и доста студен през зимата провансалски климат на средна надморска височина, който предлага подходящи места за пасища на стадата кози.
In that environment, low-density forest vegetation consisting of Aleppo pine, oak, broom, boxwood and scented plants alternates with heaths featuring scattered coppices and bushes and crops adapted to the harsh Provençal climate prevailing at medium altitudes: dry, sunny and often rather cold in the winter. It is an environment that provides areas well suited to rough grazing by goat herds.
Природните условия в района обясняват факта, че основната част от икономиката в района е ориентирана към животновъдството и отглеждането на култури с нисък добив.
The natural conditions of this region explain why pastoralism and low-yielding crops are an important part of its overall economy.
История на сиренето „Banon“
The history of ‘Banon’
Историята на сиренето „Banon“ датира от края на XIX в. На тази земя с нисък агрономически потенциал стопаните се опитват да извлекат най-доброто от оскъдните природни ресурси; на малките късчета плодородна земя те засаждат различни култури, предназначени за осигуряване на прехраната, а от гората и необработваемата земя си набавят дърва, дивеч, гъби, горски плодове, трюфели и лавандула.
The history of ‘Banon’ starts at the end of the 19th century. Working on land that had little agronomic potential, local farmers tried to use the area’s meagre natural resources to best advantage: they engaged in subsistence mixed farming on a few parcels of good land and collected wood, hunted for game and picked mushrooms, small fruit, truffles and lavender in the less cultivated areas of the forest or heath.
Наред с отглеждането на свине и малък брой домашни птици, всяко семейство се занимава с отглеждането и на малко домашно стадо овце и кози — животни, които се допълват взаимно както от гледна точка на терена, като намират паша на необработваемата земя и в подлеса, така и от гледна точка на тяхната икономическа функционалност.
In addition to having a pig and a small poultry yard, each family also raised a small domestic herd composed of ewes but also of a few goats. These are complementary animals both on the land, where they make the most of the heath and surrounding undergrowth, and in terms of their economic usefulness.
Овцете се използват за производството на месо, а козите, които са наричани „крави на бедните“, се използват за производството на мляко.
Sheep were used for meat, while the purpose of the goat as the ‘poor man’s cow’ was to produce milk.
Млякото се използва в прясно състояние за прехраната на семейството; от него се прави и сирене, което е единственият начин за удължаване във времето на неговата хранителна стойност.
The milk was consumed by the family but was also processed into cheese, which was the only way of preserving its nutritive value for a longer period of time.
Сиренето е предназначено за покриване на нуждите на семейството, а неговото търговско значение идва от количеството, произведено над потребностите на семейството.
The cheese was intended mainly for home consumption and any commercial value came from production above and beyond the needs of the family.
Произведеният излишък поема към местните пазари, на които се продава.
Surplus cheeses then started to be sold at local markets.
Banon, главният град на кантона и географски център на Lure и Albion, кръстопът на важни пътища, е представлявал най-важното от тези места за провеждане на панаири и пазари на сирене.
It was precisely Banon, the administrative centre of the canton and the geographical centre of the Lure and Albion regions, a crossroads between major communication routes, that was the most important venue for cheese fairs and markets.
Увитото в листа козе сирене от сурово мляко с името „Banon“ се среща за първи път в книгата „Cuisinière provençale“ („Провансалска кухня“) на Marius MORARD от 1886 г.
The first reference to wrapped tommes of goat’s cheese with the name ‘Banon’ can be found in the book ‘Cuisinière provençale’ written by Marius MORARD in 1886.
Периодът след войната е белязан от постепенното навлизане на техническия прогрес в технологиите за производство на сирене.
The post-war period saw the gradual introduction of new cheesemaking techniques.
Отглеждането на кози се специализира и сиренето не се произвежда вече само за покриване на потребностите на семейството; и ако в миналото това е било така, като на пазара се е продавало само излишното количество, сега вече целта на производството е продаване на продукцията (като излишното количество изхранва семейството).
Goat herds became specialised and cheesemaking expanded beyond the home: while the cheese had formerly been produced first and foremost for the family’s needs and secondarily for sale, now it began to be produced above all for sale, with any surpluses being consumed by the family.
Сиренето „Banon“ притежава две особености, които го отличават в сектора на козите сирена — то е сирене с мека сиренина (бързо подсирващо сирене или сиренина от сирищен тип), увито в кестенови листа.
‘Banon’ has two original features that set it apart from other goat’s cheeses: it is a soft-curd cheese (produced by rennet-based rapid curdling) wrapped in chestnut leaves.
От изследването „A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie“ („В търсене на едно сирене: история и етнология на сиренето „Banon“) на JM MARIOTTINI се вижда, че при производството на сиренето „Banon“ винаги се е използвало сирище и то е едно от малкото сирена, произвеждани по тази технология.
According to J.M. MARIOTTINI’s study ‘A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie’, rennet has always been used in the production of ‘Banon’ and it is one of the rare cheeses to be made using this technique.
Историята свидетелства за това, че в регион Provence сиренето традиционно се произвежда от сирище, за разлика от Северна Франция, където преобладаващо се използва „млечната“ закваска (бавно подсирване на млякото в продължение на 24 часа).
Historical evidence shows that Provence is clearly a region where there is a tradition of using rennet to make cheese, in contrast to northern France which has a ‘lactic’ tradition (slow curdling lasting approximately 24 hours).
Още през XV в. крал Рене е получавал като подарък „тези малки сирена с мека сиренина, от сирище“; препратката към сирището е недвусмислена.
As early as in the 15th century King René was offered ‘one of those small soft cheeses, from rennet’; the reference to rennet is clear.
Цедилките за сирене, използвани в Provence, традиционно са с големи дупки, което означава, че сиренината е била от сирищен тип (сиренината от млечен тип би преминала през дупките на цедилките).
The cheese-sieves traditionally used in Provence had large holes, indicating that the curd was rennet-based, as a lactic type of curd would leak out from such sieves).
Освен това типичното за сирене „Banon“ увиване в листа е, от една страна, част от технологията на съхранение, а от друга — част от технологията на производство.
In addition, the specific way of wrapping ‘Banon’ has a twofold objective: on the one hand, it helps preserve the cheese and, on the other, it is a method of production.
Тази обработка на прясното сирене отразява желанието за съхранение на сиренето и подобряване на неговото качество.
It is a way of processing the fresh cheese which takes into account the need both to preserve the cheese and to improve it.
Обработката се състои основно в увиването на сиренето в кестенови листа.
The product is processed principally by wrapping it in chestnut leaves.
Този начин на оформяне бележи прехода от сиренето от сурово мляко към сиренето „Banon“.
This process marks the transition from tomme to ‘Banon’.
Листата имат за цел да изолират сиренето от въздуха и играят ролята на добавка, която придава на сиренето неговия аромат.
The leaves insulate the cheese from the air and serve as an adjuvant, so that the cheese can acquire its aromatic characteristics.
И макар да изглежда, че за увиване на сиренето могат да се използват листа от различни растителни видове (лоза, кестен, чинар, орех...), наложили са се именно кестеновите листа, благодарение на солидната си структура и таниновите си свойства.
Although it would seem that the leaves of numerous species could be used for the cheese (the vine plant, the chestnut tree, the plane tree, the walnut tree, etc.), in fact chestnut leaves must be used because of their solid structure and the quality of their tannin.
Районът на защитеното наименование за произход е под влиянието на средиземноморския климат.
The protected designation area is influenced by the Mediterranean.
Отличава се със слабоплодородни почви, състоящи се основно от варовикови скали, които често излизат на повърхността и не задържат водата.
Its soils are not very fertile; they mainly contain chalk, which usually shows through at the surface and does not retain water.
Тези условия обуславят развитието на храстовидна растителност, съставена от бодлива жълтуга, глог, трънки, лавдан, хвойна, лавандула, чубрица, мащерка... и кестенови дървета, засадени към 1860 г. в райони, в които съдържанието на варовик в почвите е било намалено.
These factors have resulted in scrubland vegetation comprising heath with gorse, hawthorn, blackthorn, rock rose, juniper, lavender, savory, thyme, etc. as well as chestnut trees which were planted around 1860 in decalcified areas.
Средата е благоприятна за отглеждането на кози и за скотовъдството.
It is an ideal environment for goat breeding and pastoralism.
Земеделско-пасищна система
The agri-pastoral system
За животновъдите пасищните и фуражните площи са основните източници на храна за козите.
The goats feed essentially on pastureland and in forage areas.
Те са част от хранителния режим на стадото.
Those areas are integrated into the feeding strategy for the herd.
Във връзка с това животновъдите са въвели особена система за производство, която съчетава тези разнообразни природни източници.
Therefore breeders have introduced a specific production system incorporating the diversity of natural resources.
Пасищата съчетават три вида ресурси: естествени ливади, гори и бобови култури, богати на азот.
Grazing combines three types of resources: natural grassland, woods and nitrogen-rich legumes.