natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Разглеждане на проучваната система: дали тя съдържа многофункционални процеси (т.е. процеси с повече от една функция, или които генерират няколко на брой изделия и/или услуги („съпродукти“))
Consider the system under study: does it contain multi-functional processes (i.e. processes that provide more than one function or that deliver several goods and/or services (“co-products”))
Проверка дали на секторно равнище съществуват допълнителни указания за съответните процеси, напр. в Правилата за проучване на отпечатъка върху околната среда на категория продукти (ППООСКП), и съответно прилагане на тези указания.
Check whether additional guidance at sectorial level exists for the affected processes, e.g. provided by Product Environmental Footprint Category Rules (PEFCRs), and apply such guidance.
Ако няма такива указания, моделиране на съответния многофункционален процес (процеси) съгласно следния йерархичен ред на вземане на решения:
If not, model the multi-functional process(es) according to the following decision hierarchy:
Възможно ли е да се използва ПОДРАЗДЕЛЯНЕ или РАЗШИРЯВАНЕ НА СИСТЕМАТА?
Can SUBDVISION or SYSTEM EXPANSION be applied?
Прилагане на ПОДРАЗДЕЛЯНЕ или РАЗШИРЯВАНЕ НА СИСТЕМАТА
Apply SUBDIVISION Or SYSTEM EXPANSION
Възможно ли е да се използва РАЗПРЕДЕЛЯНЕ НА БАЗА ПРИСЪЩА ФИЗИЧЕСКА ЗАВИСИМОСТ?
Can ALLOCATION BASED ON A RELEVANT UNDERLYING PHYSICAL RELATIONSHIP be applied?
Това може да бъде направено по един от следните начини:
This can be approached in one of the following ways:
Идентифициране, , ако е възможно, на ефект на пряко заместване, илиr
Identify, if possible, a direct substitution effect, or
Идентифициране, ако е възможно, на някаква друга присъща физична зависимост
Identify, if possible, some other relevant underlying physical relationship
Прилагане на РАЗПРЕДЕЛЯНЕ
Apply ALLOCATION
Използване на РАЗПРЕДЕЛЯНЕ НА БАЗАТА НА ДРУГ ВИД ЗАВИСИМОСТ.
Apply ALLOCATION BASED ON SOME OTHER RELATIONSHIP.
Идентифициране, ако е възможно, на ефект на непряко заместване
Identify, if possible, an indirect substitution effect
Идентифициране на някакъв друг вид зависимост, например на база икономическата стойност на съпродуктите
Identify some other relationship, e.g. the economic value of the co-products
Продължаване със следващата стъпка от проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда
Proceed with next step of Product Environmental Footprint
На фигура 5 е представена стъпката на събиране на данни като част от разработването на проучване на ПООС.
Figure 5 focuses on the data collection step to be taken when developing a PEF study.
СЪБИРАНЕ НА ДАННИ Конкретни данни
The “shall/should/may” requirements are summarised for both specific and generic data.
Също така, на фигурата е показана и връзката между стъпката на събиране на данни и разработването на профил на използваните ресурси и емисиите, а също и с последващата оценка на въздействието с ООС.
The figure moreover indicates the link between the data collection step and the development of the Resource Use and Emissions Profile and subsequent EF impact assessment.
Взаимна връзка между събирането на данни, профила на използваните ресурси и емисиите и оценката на въздействието с ООС
Relationship between data collection, Resource Use and Emissions Profile and EF impact assessment
Конкретни данни
Specific data
Трябва да бъдат намерени такива данни за всички ясно различими процеси и за фоновите процеси, за които това е уместно.
Shall be obtained for all foreground processes and for background processes, where appropriate.
Трябва да отговарят на посочените в настоящото ръководство изисквания за качество на данните.
Shall fulfill the data quality requirements specified in this Guide.
Следва да включват всички известни входящи и изходящи количества за процесите.
Should include all known inputs and outputs for the processes.
Входящи количества са, напр., енергията, водата, използваните материали.
Inputs include, e.g. use of energy, water, material.
Изходящи количества са продуктите, съпродуктите и емисиите.
Outputs include products, co-products and emissions.
May Могат да бъдат събирани, измервани или изчислявани с използването на данни за дейността и емисионни фактори.
May be collected, measured or calculated using activity data and related emission factors.
Емисионните фактори могат да се определят от типови данни, в съответствие с изискванията за качество на данните, напр., в енергийния сектор, възможно е да трябва да се комбинират конкретни данни за „x“ kWh консумация на електроенергия с типови данни, напр. за „y“ kgCO 2 / kWh генерирана електроенергия, така че да може количеството „x*y “ kg CO 2 да бъде включено в профила на използваните ресурси и емисиите.
Emission factors may derive from generic data subject to data quality requirements e.g., for the energy sector, a specific data of “x” kWh electricity consumed may need to be combined with a generic data like “y” kgCO 2 / kWh electricity, so that a flow of “x*y” Kg CO 2 can be included in the resource use and emissions profile.
Типови данни
Generic data
Следва да се използват само за фонови процеси.
Should be used only for processes in the background system.
Когато подобни данни са налице, трябва да се използват специфични за конкретния сектор данни вместо данни, отнасящи се за много сектори.
When available, sector- specific generic data shall be used instead of multi-sector generic data.
Следва, когато е възможно, да произхождат от източници, посочени в настоящото ръководство.
Should, where available, be sourced following the data sources provided in this guide.
ПРОФИЛ НА ИЗПОЛЗВАНИТЕ РЕСУРСИ И ЕМИСИИТЕ
RESOURCE USE & EMISSION PROFILE
След като бъдат събрани данните се съставя профил на използваните ресурси и емисиите, т.е. инвента- ризация на всички входящи и изходящи количества в границите на системата: kg CO2, kg H2S, kg Pb, и т.н.
As data collection is completed, a resource use and emissions profile is built, i.e. an inventory of all input and output flows relative to the environmental footprint boundaries: kg CO 2 , kg H 2 S, kg Pb, etc.
ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО (задължителни стъпки)
IMPACT ASSESSMENT (mandatory steps)
Класификация, т.е. отнасяне на всяка точка от данните в профила на използваните ресурси и емисиите към съответните категории въздействия.
Classification, i.e. assigning each data point within the resource use and emissions profile to the relevant impact categories.
Характеризация, т.е. умножаване по съответни характеризационни коефициенти на всички входящи и изходящи количества, с оглед да се получат сумарни въздействия за всяка от категориите въздействия.
Characterisation, i.e. applying characterisation factors to each input and output flows in order to obtain aggregated impacts within each environmental impact category.
След като бъде съставен профилът на използваните ресурси и емисиите, се пристъпва към оценка на въздействието с ООС, за да се определи екологосъобразността на продукта, като се използват избраните категории и модели за въздействието с ООС.
Once the Resource Use and Emissions Profile has been compiled, the EF impact assessment shall be undertaken to calculate the environmental performance of the product, using the selected EF impact categories and models.
Оценката на въздействието с ООС включва две задължителни и две незадължителни стъпки.
EF impact assessment includes two mandatory and two optional steps.
Тя не е предназначена да замени други (регулаторни) инструменти, имащи различен обхват и цел, като например оценката на риска (за околната среда) —(E)RA, оценката на въздействието върху околната сред (ОВОС) за конкретен обект, здравните изисквания и изискванията за безопасност на продуктово равнище, или изискванията за безопасност на работното място.
The EF Impact Assessment does not intend to replace other (regulatory) tools that have a different scope and objective such as (Environmental) Risk Assessment ((E)RA), site specific Environmental Impact Assessment (EIA) or Health and Safety regulations at product level or related to safety at the workplace.
По-специално, оценката на въздействието с ООС няма за цел да прогнозира дали на някое определено място или в определен момент могат да бъдат надхвърлени някои прагови стойности и да произтекат съответни събития.
Especially, the EF Impact Assessment has not the objective to predict if at any specific location at any specific time thresholds are exceeded and actual impacts occur.
За разлика от това, при този вид оценка се описват съществуващите видове натиск върху околната среда.
In contrast it describes the existing pressures on the environment.
По този начин, оценката на въздействието с ООС се допълва с другите изпитани средства, като добавя към тях гледната точка на цялостния жизнен цикъл.
Thus, the EF Impact Assessment is complementary to other well-proven tools, adding the life cycle perspective.
Оценката на въздействието с ООС трябва да включва класифициране и характеризиране на енергийните и материални потоци с продуктов отпечатък върху околната среда.
The EF impact assessment shall include a classification and characterisation of the Product Environmental Footprint flows.
При класифицирането е необходимо всички материални и енергийни потоци, инвентаризирани в профила на използваните ресурси и емисиите, да бъдат отнесени към съответна категория въздействие с ООС.
Classification requires assigning the material/energy inputs and outputs inventoried in the Resource Use and Emissions Profile to the relevant EF impact category.
Например, при фазата на класифициране всички входящи и изходящи количества, водещи до емисии на парникови газове, биват отнесени към категорията на изменението на климата.
For example, during the classification phase, all inputs/outputs that result in greenhouse gas emissions are assigned to the Climate Change category.
Също така, тези потоци, които водят до емисии, разрушаващи озоновия слой, се класифицират към категорията на разрушаването на озоновия слой.
Similarly, those that result in emissions of ozone-depleting substances are classified accordingly to the Ozone Depletions category.
В някои случаи е възможно даден входящ/изходящ поток да допринася за повече от една категории въздействия с ООС (например флуорохлоровъглеродите (CFCs) допринасят както за изменението на климата, така и за разрушаването на озоновия слой).
In some cases, an input/output may contribute to more than one EF impact category (for example, chlorofluorocarbons (CFCs) contribute to both Climate Change and Ozone Depletion).
Важно е при изразяването на данните да се използват такива съставни вещества, за които има стойности на характеризационни коефициенти (вижте следващия раздел).
It is important to express the data in terms of the constituent substances for which characterisation factors (see next section) are available.
Например, данните за смесен азотно-фосфорно-калиев изкуствен тор следва да бъдат детайлизирани и класифицирани съответно по отношение на неговата азотна, фосфорна и калиева фракции, защото всеки съставен елемент допринася за различни категории въздействия с ООС.
For example, data for a composite NPK fertiliser should be disaggregated and classified according to its N, P, and K fractions, because each constituent element will contribute to different EF impact categories.
На практика, много от данните, необходими за профила на използваните ресурси и емисиите, могат да бъдат взети от съществуващи публични или търговско достъпни инвентаризационни бази данни, в които вече е направено класифициране.
In practice, much of the Resource Use and Emissions Profile data may be drawn from existing public or commercial life-cycle-inventory databases, where classification has already been implemented.
В такъв случай е необходимо да се получи уверение, например от осигуряващата данните организация, че методите, възприети при класифицирането и съответната оценка на въздействието с ООС, съответстват на изискванията на настоящото ръководство.
In such cases, it must be assured, for example by the provider, that the classification and linked EF impact assessment pathways correspond to the requirements of this PEF Guide.
Всички входящи/изходящи количества, инвентаризирани при съставянето на профила на използваните ресурси и емисиите, трябва да бъдат отнесени към категориите въздействия с ООС, за които те допринасят („класифициране“), като се използват класификационните данни, посочени в http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/projects.
All inputs/outputs inventoried during the compilation of the Resource Use and Emissions Profile shall be assigned to the EF impact categories to which they contribute (“classification”) using the classification data available at http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/projects.
При класифицирането на данните в профила на използваните ресурси и емисиите данните следва да бъдат изразени с използване на такива съставни вещества, за които има стойности на характеризационни коефициенти.
As part of the classification of the Resource Use and Emissions Profile, data should be expressed in terms of constituent substances for which characterisation factors are available.
Пример: класифициране на данните при проучване, отнасящо се за фланелки
Example: classification of data for a T-Shirt study
Класифициране на данните, имащи отношение към категорията „изменение на климата“:
Classification of data in the climate change impact category:
Класифициране на данните, имащи отношение към категорията „вкисляване“:
Classification of data in the acidification impact category:
Характеризирането (characterisation) представлява изчисляване на големината на приноса на всяко класифицирано входящо/изходящо количество към неговите съответни категории въздействия с ООС и сумиране на въздействията за всяка категория.
Characterisation refers to the calculation of the magnitude of the contribution of each classified input/output to their respective EF impact categories, and aggregation of the contributions within each category.
Това се извършва чрез умножаване на стойностите, получени в профила на използваните ресурси и емисиите, по съответните характеризационни коефициенти за всяка категория въздействие с ООС.
This is carried out by multiplying the values in the Resource Use and Emissions Profile by the relevant characterisation factor for each EF impact category.
Характеризационните коефициенти имат специфични стойности за различните вещества или ресурси.
The characterisation factors are substance- or resource- specific.
Те изразяват интензивността на въздействието на дадено вещество в съпоставка с избрано за еталон вещество за съответната категория въздействие с ООС (показател на категорията въздействие).
They represent the impact intensity of a substance relative to a common reference substance for an EF impact category (impact category indicator).
Например, при изчисляване на въздействията за изменение на климата, всички емисии на парникови газове, които са инвентаризирани в профила на използваните ресурси и емисиите, се изразяват на база на относителната интензивност на техния ефект спрямо ефекта на въглеродния диоксид, който е еталонното вещество за тази категория.
For example, in the case of calculating climate change impacts, all greenhouse gas emissions inventoried in the Resource Use and Emissions Profile are weighted in terms of their impact intensity relative to carbon dioxide, which is the reference substance for this category.
Това дава възможност потенциалите за въздействие да се сумират и да се изразят чрез единно еквивалентно вещество (в дадения като пример случай — СО2 еквивалент) по отношение на всяка категория въздействие с ООС.
This allows for the aggregation of impact potentials and expression in terms of a single equivalent substance (in this case, CO2 equivalents) for each EF impact category.
Например, характеризационният коефициент за метана, изразен като потенциал за глобално затопляне, е 25 пъти по-голям от този на CO2 (т.е. от характеризационния коефициент на 1 СО2 еквивалент).
For example, the CF expressed as global warming potential for methane equals 25 CO2 – equivalents and its impact on global warming is thus 25 times higher than of CO2 (i.e. CF of 1 CO2-equivalent).
Необходимо е за всички класифицирани входящи/изходящи количества във връзка с всяка категория въздействие с ООС да се зададат характеризационни коефициенти, изразяващи приноса на единица входящо/изходящо количество за съответната категория въздействие, като се използват характеризационните коефициенти, посочени в http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/projects.
All classified inputs/outputs in each EF impact category shall be assigned characterisation factors representing the contribution per unit of input/output to the category, using the provided characterisation factors available online at http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/projects.
След това, за всяка категория въздействие с ООС се изчисляват резултати на оценката на въздействието с ООС, като се умножава всяко входящо/изходящо количество по съответния характеризационен коефициент и се събират приносите на всички входящи/изходящи количества за всяка категория въздействие, така че да се получи сумарна стойност за съответната категория въздействие, изразена с подходяща еталонна единица мярка.
EF impact assessment results shall subsequently be calculated for each EF impact category by multiplying the amount of each input/output by its characterisation factor and summing the contributions of all inputs/outputs within each category in order to obtain a single measure expressed in the appropriate reference unit.
Ако в обичайно използвания модел липсват подходящи характеризационни коефициенти (ХК) за някои от входящите и изходящите количества от профила на използваните ресурси и емисиите (например за група химически съединения), за характеризирането на тези количества могат да се използват други видове подход.
If characterisation factors (CFs) from the default model are not available for certain flows (e.g. a group of chemicals) of the Resource Use and Emissions Profile, then other approaches may be used for characterising these flows.
В такъв случай, това трябва да се докладва в раздела за „допълнителна информация със значение за околната среда“.
In such circumstances, this shall be reported under “additional environmental information”.
Необходимо е характеризационните модели да са научно и технически валидни и да се основават на ясно разграничими механизми в околната среда [100] или на възпроизводими емпирични наблюдения.
The characterisation models shall be scientifically and technically valid, and based upon distinct, identifiable environmental mechanisms [100] or reproducible empirical observations.
Пример: изчисляване на резултати от оценка на въздействия с ООС
Example: Calculation of EF impact assessment results
Глобално затопляне
Global warming
След изпълнението на двете задължителни стъпки — класифицирането и характеризирането, оценката на въздействията с ООС може да бъде допълнена с нормализиране и определяне на относителната тежест на въздействията — две стъпки, които са препоръчителни, без да са задължителни.
Following the two mandatory steps of classification and characterisation, the EF impact assessment may be complemented with normalisation and weighting, which are recommended/optional steps.
Без да е задължително, нормализирането е препоръчителна стъпка, при която резултатите от оценката на въздействията с ООС се умножават по нормализационни коефициенти, за да може да се изчисли и да се сравнява размерът на техния принос за категориите въздействия с ООС, отнесен спрямо дадено еталонно количество (обикновено, това е влиянието по отношение на тази категория, причинено от годишните емисии на дадена страна или на среден жител).
Normalisation is not a required, but recommended step in which the EF impact assessment results are multiplied by normalisation factors in order to calculate and compare the magnitude of their contributions to the EF impact categories relative to a reference unit (typically the pressure related to that category caused by the emissions over one year of a whole country or an average citizen).
По такъв начин се получават безразмерни нормализирани резултати за ООС.
As a result, dimensionless, normalised EF results are obtained.
Те изразяват свързаните с продукта натоварвания върху околната среда, отнесени към еталонно количество, например за глава от населението в дадена година и в даден район.
These reflect the burdens attributable to a product relative to the reference unit, such as per capita for a given year and region.
Това дава възможност приносите на отделните процеси да бъдат сравнявани с еталонното количество за съответните разглеждани категории въздействия.
This allows the relevance of the contributions made by individual processes to be compared to the reference unit of the EF impact categories considered.
Например, дадени резултати от оценка на въздействие с ООС могат да бъдат сравнени с резултати за същото въздействие с ООС, отнасящи се за определен регион — например ЕС-27, и изразени за глава от населението.
For example, EF impact assessment results may be compared to the same EF impact assessment results for a given region such as the EU-27 and on a per-person basis.
В такъв случай те биха представлявали човекоеквиваленти, в съпоставка с емисиите в рамките на ЕС-27.
In this case they would reflect person-equivalents relative to the emissions associated with the EU-27.
От друга страна, обаче, нормализираните резултати за въздействията с ООС не показват каква е остротата и значимостта на съответните въздействия.
Normalised environmental footprint results do not, however, indicate the severity/relevance of the respective impacts.
Без да е задължително, нормализирането е препоръчителна стъпка при проучванията на ПООС.
Normalisation is not a required, but recommended step for PEF studies.
Ако се прави нормализиране, съответните резултати за отпечатъка върху околната среда трябва да се докладват в раздела „допълнителна информация със значение за околната среда“, и всички използвани методи и направени допускания трябва да бъдат документирани.
If normalisation is applied, the normalised environmental footprint results shall be reported under “additional environmental information”, with all methods and assumptions documented.
Нормализираните резултати не могат да се сумират за различни категории въздействия, тъй като за тази цел е необходимо да се направи определяне на относителната тежест.
Normalised results shall not be aggregated as this implicitly applies weighting.
В съседство с нормализираните резултати трябва да се докладват и съответните резултати от оценката на въздействията с ООС преди тяхното нормализиране.
Results from the EF impact assessment prior to normalisation shall be reported alongside the normalised results.
Определянето на относителната тежест е незадължителна възможна стъпка, която може да улесни интерпретацията и комуникацията на резултатите от анализа.
Weighting is not a required, but optional step that may support the interpretation and communication of the results of the analysis.
При тази стъпка резултатите от проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда се умножават по коефициенти за относителна тежест, отразяващи възприеманата относителна важност на разглежданите категории въздействия.
In this step, EF results, for example normalised results, are multiplied by a set of weighting factors which reflect the perceived relative importance of the EF impact categories considered.
Така претеглените резултати могат да бъдат сравнявани, за да се определи тяхната относителна важност.
Weighted EF results can then be compared to assess their relative importance.
Също така, те могат да се сумират за различни категории въздействия с ООС и така да се получат сумарни стойности или единен показател за цялостното въздействие.
They can also be aggregated across EF impact categories to obtain several aggregated values or a single overall impact indicator.
Ясно различими процеси — означава тези процеси в жизнения цикъл на организацията, за които има пряк достъп до информация.
Weighting requires making value judgements as to the respective importance of the EF impact categories considered.