natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Вижте раздел 1.1, таблица 1.
See section 1.1, Table 1.
Години опит в областта на екологичните прегледи и екологичното одитиране.
Years of experience in the field of environmental review and auditing.
Брой прегледи за съответствие с изискванията на ISO 14040/14044, на ISO 14025 (отнасящ се за екологичните продуктови декларации — EPD), или на инвентаризационни данни за жизнения цикъл.
Number of reviews for ISO 14040/14044 compliance, ISO 14025 compliance (Environmental Product Declarations (EPD)), or LCI datasets.
Години опит в областта на оценяването на база жизнения цикъл от момента на завършване на висше образование нататък.
Years of experience in the field of LCA work, starting from University degree.
Години опит в сектор, свързан с разглеждания продукт (разглежданите продукти).
Years of experience in a sector related to the studied product(s).
Характеризирането на познанията за съответните технологии и други дейности се прави в съответствие с класификацията NACE и съответните кодове (Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2).
The qualification of knowledge about technologies or other activities is assigned according to the classification of NACE codes (Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities - NACE Revision 2).
Могат да се използват също еквивалентни класификации на други международни организации.
Equivalent classifications of other international organisations can also be used.
Придобитият опит с технологии или процеси от всеки съответен подсектор се счита за валиден за целия сектор.
Experience gained with technologies or processes in any sub-sector are considered valid for the whole sector.
Години опит в публичния сектор, например в научно-изследователски център, университет или държавна институция във връзка с разглеждания продукт (разглежданите продукти).(*) Кандидатът трябва да изчислява годините опит въз основа на трудовите договори.
Years of experience in the public sector, e.g. research centre, university, government institution relating to the studied product(s)(*) Candidate must calculate years of experience based on employment contracts.
Например, проф. А е работил от януари 2005 г. до декември 2010 г. в университета Б на непълно работно време, а също и в рафинерия.
For example, Prof. A works in University B part‐time from Jan 2005 until Dec 2010 and part‐time at a refinery company.
В такъв случай, проф. А може да отчете 3 години опит в частния сектор и 3 години опит в публичния сектор (университет).
Prof. A can count years of experience in the private sector as 3 years and 3 years for public sector (university).
Тези точки се добавят допълнително към останалите.
The additional scores are complementary.
WRI и WBCSB — Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011 (Приложение 3 към Стандарта за отчитане и докладване на фирмената верига на стойността (Обхват 3) в рамките на Протокола за парниковите газове), 2011 г.
WRI and WBCSB - Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011
Следва да се прави разлика между „елементарни потоци“ (т.е., съгласно ISO 14044,3.12, „материални или енергийни потоци, влизащи в разглежданата система, които са взети от околната среда без да са преобразувани от страна на човека преди постъпването им в системата, или материални или енергийни потоци, излизащи от проучваната система, които се изпускат в околната среда без да са преобразувани от страна на човека след напускането на системата“) и „неелементарни потоци“ (т.е. всички останали входящи потоци — например електроенергия, материали, транспортни процеси — или изходящи количества — например отпадъци, странични продукти — в дадена система, за които е необходимо допълнително моделиране, за да бъдат трансформирани в елементарни потоци).
A distinction is made between “elementary flows” (i.e. (ISO 14044, 3.12) “material or energy entering the system being studied that has been drawn from the environment without previous human transformation, or material or energy leaving the system being studied that is released into the environment without subsequent human transformation.”) and “non-elementary flows” (i.e. all the remaining inputs (e.g. electricity, materials, transport processes) and outputs (e.g. waste, by-products) in a system that need further modelling efforts to be transformed into elementary flows)
Отворен цикъл на рециклиране има в случаите, при които материалът от разглежданата продуктова система се рециклира частично или изцяло в друга продуктова система.
Open-loop recycling refers to those situations in which the material of the product system considered is partly or fully recycled into another product system.
Затворен цикъл на рециклиране има в случаите, при които материалът от разглежданата продуктова система се рециклира обратно в същата продуктова система.
Closed-loop recycling refers to those situations in which the material of the product system considered is recycled back to the same product system.
Този подход се базира на отворения цикъл, при който пазарът не показва видимо неравновесие (спрямо разпределянето 50/50), съгласно публикацията BPX 30-323-0 (ADEME, 2011 г.).
This approach is based on the open loop where the market shows no visible disequilibrium (allocation 50/50) of BPX 30-323-0.
Направени са някои адаптации по отношение на разпределението на въздействията от обезвреждането на отпадъци, с оглед да се постигне правилен физически баланс в системите, състоящи се от различни продукти.
(ADEME 2011) Some adaptions were made for the allocation of the disposal impacts in order to achieve also a correct physical balance in systems consisting of different products.
Аналитичната единица може да е различна в зависимост от оценявания продукт или материал.
The unit of analysis can differ depending on the product/material assessed.
В много случаи е подходящо тя да е 1 kg, но би могло да се използва и друга единица, когато това е по-удачно.
In many cases this will be 1 kg of material, but may differ if relevant.
Например за дървесината най-често като аналитична единица се използва 1 m3 (тъй като теглото зависи от влажността на дървесината).
For wood for example, it is more common to use 1 m3 as unit of analysis (because the weight differs according to the water content).
Данни за генерирането и третирането на отпадъци във всяка страна членка са дадени в следния уеб сайт: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Data on waste generation and treatment per each Member State can be found at: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Данни за генерирането и третирането на отпадъци във всяка страна членка са дадени в следния уеб сайт: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Data on waste generation and treatment for each Member State can be found at: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Например: http://data.worldbank.org/data-catalog/commodity-price-data; http://www.metalprices.com/; http://www.globalwood.org/market/market.htm; http://www.steelonthenet.com/price_info.html; http://www.scrapindex.com/index.html.
For instance: http://data.worldbank.org/data-catalog/commodity-price-data; http://www.metalprices.com/; http://www.globalwood.org/market/market.htm; http://www.steelonthenet.com/price_info.html; http://www.scrapindex.com/index.html.
Тази таблица е взета от проектодокумента „Product Footprint Category Rules (PFCR) for Intermediate Paper Products“ (Правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категория продукти — ППООСКП), 2011 г., изготвен от Конфедерацията на европейските хартиени предприятия (CEPI) на базата на работна версия на настоящото ръководство.
This table is taken from the draft document “Product Footprint Category Rules (PFCR) for Intermediate Paper Products” (2011) by the Confederation of European Paper Industries (CEPI), which was based on a draft version of this PEF Guide
Greenhouse Gas Protocol Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard, 2011 г.
Greenhouse Gas Protocol Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard, 2011
РЪКОВОДСТВО ЗА ПРОУЧВАНЕ НАОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT (OEF) GUIDE
Какви са целите на ръководството и за кого е предназначено то
Objectives and Target Audiences
Връзката с ръководството за проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда
Relationship to the Product Environmental Footprint Guide
Терминология: трябва, следва и може
Terminology: Shall, Should and May
ОБЩИ СЪОБРАЖЕНИЯ ОТНОСНО ПРОУЧВАНИЯТА НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)
GENERAL CONSIDERATIONS FOR ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDIES
Подход и начини на прилагане
Approach and Applications
Принципи при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда
Principles for Organisation Environmental Footprint Studies
Фази на проучването на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)
Phases of an Organisation Environmental Footprint Study
РОЛЯ НА СЕКТОРНИТЕ ПРАВИЛА ЗА ПРОУЧВАНЕ НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (СППОООС)
ROLE OF ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT SECTOR RULES (OEFSRs)
Дефиниране на сектора, който е предмет на съответните секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС)
Defining the Sector that is Subject to the Organisation Environmental Footprint Sector Rules
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЦЕЛТА (ЦЕЛИТЕ) НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)
DEFINING THE GOAL(S) OF THE ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDY
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ОБХВАТА НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)
DEFINING THE SCOPE OF THE ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDY
Дефиниране на организацията (в качеството на аналитична единица)
Defining the Organisation (Unit of Analysis)
Съвкупност от продукти
Product Portfolio
Граници на системата при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)
System Boundaries for Organisation Environmental Footprint Studies
Организационни граници
Organisational Boundaries
Организационен отпечатък върху околната среда
Organisation Environmental Footprint Boundaries
Диаграма на границите на системата
System Boundary Diagram
Как да се разглеждат в проучванията на ОООС компенсационните намаления на емисиите
How to Deal with Offsets in an OEF
Избор на допълнителна информация със значение за околната среда, която да бъде включена в ОООС
Selecting Additional Environmental Information to be Included in the OEF
Допускания/ограничения
Assumptions/Limitations
СЪСТАВЯНЕ И ЗАПИСВАНЕ НА ПРОФИЛА НА ИЗПОЛЗВАНИТЕ РЕСУРСИ И ЕМИСИИТЕ (ФАЗА НА ИНВЕНТАРИЗАЦИЯТА)
COMPILING AND RECORDING THE RESOURCE USE AND EMISSIONS PROFILE (INVENTORY PHASE)
Стъпка на скрининг
Screening Step
План за управление на данните (незадължителен)
Data Management Plan (Optional)
Преки дейности и въздействия
Direct Activities and Impacts
Предходни дейности, непряко свързани със съответната организация
Indirectly Attributable Upstream Activities
Последващи дейности, непряко свързани със съответната организация
Indirectly Attributable Downstream Activities
Допълнителни изисквания относно съставянето на профил на използваните ресурси и емисиите
Additional Resource Use and Emissions Profile Requirements
Сценарии при моделиране на транспорта
Modelling Transport Scenarios
Сценарии при моделиране на стадия на употреба
Modelling Scenarios for the Use Stage
Сценарии при моделиране на края на жизнения цикъл
Modelling End-of-Life Scenarios
Изисквания за качеството на данните
Data Quality Requirements
Събиране на конкретни данни
Specific Data Collection
Преодоляване на оставащите липси на данни
Dealing with Remaining Data Gaps/Missing Data
Връзка между събирането на данни и следващите методологични фази в проучването на ОООС
Data Gathering Related to the Next Methodological Phases in an Organisation Environmental Footprint Study
Разглеждане на многофункционални процеси и инсталации
Handling Multi-Functional Processes and Facilities
ОЦЕНКА НА ОРГАНИЗАЦИОННОТО ВЪЗДЕЙСТВИЕ С ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT IMPACT ASSESSMENT
Класифициране на материалните и енергийни потоци с продуктов отпечатък върху околната среда
Classification of Environmental Footprint Flows
ИНТЕРПРЕТИРАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТНОСНО ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT INTERPRETATION
Оценка на надеждността на модела на организационния отпечатък върху околната среда
Assessment of the Robustness of the Organisation Environmental Footprint Model
Установяване на проблемните пунктове (значимите въпроси)
Identification of Hotspots (Significant Issues)
ДОКЛАДИ ЗА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT REPORTS
Първа част: резюме
First Element: Summary
Втора част: основна част на доклада
Second Element: Main Report
Трета част: приложение
Third Element: Annex
Четвърта част: поверителен доклад
Fourth Element: Confidential Report
КРИТИЧЕН ПРЕГЛЕД НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT CRITICAL REVIEW
Приложение I обобщение на ключовите задължителни изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС) и за разработването на секторни правила за проучване на организационния отпечатъка върху околната среда (СППОООС)
Annex I: Summary of Key Mandatory Requirements for Organisation Environmental Footprint Studies and for Developing Organisation Environmental Footprint Sector Rules
Приложение II. План за управление на данните (адаптиран от Инициативата за протокол на парниковите газове)
Annex II: Data Management Plan (Adapted from GHG Protocol Initiative)
Приложение III. Проверочен списък за дейностите при събиране на данни
Annex III: Data Collection Check-list
Приложение V. Разглеждане на случаите на многофункционалност при рециклиране
Annex V: Dealing with Multi-functionality in End-of-Life Situations
Приложение VI: Указания за отчитане на свързаните с преки промени в земеползването емисии, имащи значение за изменението на климата
Annex VI: Guidance on accounting for Direct Land Use Change Emissions Relevant for Climate Change
Приложение VII: Съпоставка на терминологията, използвана в настоящото ръководство, с терминологията на ISO
Annex VII: Mapping of Terminology Used in this OEF Guide with ISO Terminology
Приложение VIII. Съпоставка между ръководството за ОООС и справочника за Международната система от данни на база жизнения цикъл (Справочника за ILCD): някои по-важни различия
Annex VIII: OEF Guide and ILCD handbook: Major Deviations
Приложение IX. Сравнение на ключовите изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда с изискванията при други методи
Annex IX: Comparison of Organisation Environmental Footprint Key Requirements with Other Methods
Организационният отпечатък върху околната среда (ОООС) представлява многокритериален измерител на въздействието върху околната среда на стоките/услугите на дадена организация на база цялостния жизнен цикъл.
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle perspective.
Основната цел на проучванията на ОООС е да се търсят начини за намаляване на въздействията върху околната среда във връзка с дейностите на организациите, като се отчитат всички дейности по веригата на доставка [1] (като се започне от добива на суровините, премине се през производството и използването и се стигне до окончателното процедиране с отпадъците).
OEF studies are produced for the overarching purpose of seeking to reduce the environmental impacts associated with organisational activities, taking into account supply chain [1] activities (from extraction of raw materials, through production and use, to final waste management).
Съответните организации могат да бъдат търговски дружества, публични административни органи, организации с идеална цел и други.
The Organisations involved include companies, public administrative entities, non-profit organisations and other bodies.
Проучванията на ОООС взаимно се допълват с други инструменти, свързани с конкретни обекти и прагови стойности.
OEFs are complimentary to other instruments that focus on specific sites and thresholds.
В настоящото ръководство са дадени указания как да се изчислява ОООС, както и как да се разработват специфични за даден отрасъл методологични изисквания, които да се използват при съставянето на секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС).
This document provides guidance on how to calculate an OEF, as well as how to create sector-specific methodological requirements for use in Organisation Environmental Footprint Sector Rules (OEFSRs).
Настоящият труд е свързан с един от градивните елементи на Стратегията „Европа 2020“ — Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа [2].
This work relates to one of the building blocks of the Europe 2020 Strategy – “Roadmap to a Resource Efficient Europe” [2].
В документа се предлагат начини за подобряване на ресурсната продуктивност и за преодоляване на обвързаността на икономическия растеж както с използването на ресурси, така и с въздействия върху околната среда, посредством разглеждането на процесите от гледна точка на жизнения цикъл (т.е. разглеждане на добива на суровини, производството, използването, окончателното процедиране с отпадъците и целия необходим транспорт в рамките на единен общ подход).
The document proposes ways to increase resource productivity and to decouple economic growth from both resource use and environmental impacts, taking a life cycle perspective (i.e. considering extraction of raw materials, production, use, final waste management and all necessary transport in an integrated approach).
Една от целите е: „(да) създаде общ методологичен подход, позволяващ на държавите-членки и на частния сектор да измерват, демонстрират и сравняват екологосъобразността на продукти, услуги и предприятия въз основа на цялостна оценка на въздействието върху околната среда в продължение на жизнения цикъл (екологичен отпечатък)“.
One of its aims is to: “Establish a common methodological approach to enable Member States and the private sector to assess, display and benchmark the environmental performance of products, services and companies based on a comprehensive assessment of environmental impacts over the life cycle ('environmental footprint')”.
Едно от действията на Европейския съвет в тази насока през 2010 г. бе да призове Европейската комисия и държавите членки да оптимизират използването на някои методи, като например анализа на база жизнения цикъл (LCA) на продуктите, отчитайки дейностите, изпълнени в контекста на Международната система за данни на база жизнения цикъл (International Reference Life Cycle Data System — ILCD) [3].
In 2010, the European Council amongst others invited the Commission and Member States to optimise the use of methods such as Life-Cycle Analysis (LCA) of products, taking into account work done in the context of the ILCD (International Reference Life Cycle Data System) [3].
Проектът за продуктовия отпечатък върху околната среда (ПООС) и организационния отпечатък върху околната среда (ОООС) бе иницииран с цел разработване на хармонизирана европейска методика за проучване на отпечатъка върху околната среда (ООС), която да е съвместима със широк набор от съответни екологични критерии, при използване на подход с отчитане на цялостния жизнен цикъл.При този вид подход се взема под внимание пълният спектър на използваните ресурси и на въздействията върху околната среда във връзка с даден продукт или организация в рамките на веригата на доставка.
The Product and Organisation Environmental Footprint project was initiated with the aim of developing a harmonised European methodology for environmental footprint studies that can accommodate a broader suite of relevant environmental performance criteria using a life cycle approach.A life-cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
Той включва разглеждане на всички стадии, като се започне от добива на суровините, премине се през производството, дистрибуцията, използването, и се стигне до процесите в края на жизнения цикъл, с всички съответни въздействия върху околната среда, последици за здравето и свързани с ресурсите тежести за обществото и комбинации от ползи и вреди.
It includes all stages from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life processes, and all relevant related environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
Такъв подход има съществено значение за постигането на ефективно управление, тъй като някои важни въздействия върху околната среда могат да се проявят в предходни стадии или последващи стадии от жизнения цикъл и по този начин да не са лесно забележими.
Such an approach is essential to effective management because important environmental effects may occur “upstream” or “downstream”, and hence may not be immediately evident.
Също така, този подход има съществено значение за изясняване на възможни компромиси между различните видове въздействия върху околната среда във връзка с конкретни политически и управленски решения и допринася за предотвратяване на нежелано изместване на натоварванията.
This approach is also essential for making transparent any potential trade-offs between different types of environmental impacts associated with specific policy and management decisions and to help avoid unintended shifting of burdens.
Проучванията на ОООС могат да се използват за различни цели, включително: определяне на характерни показатели и проследяването им; получаване на материали на най-ниска цена за околната среда (т.е. управление на веригата на доставка); дейности за смекчаване на въздействията; както и участие в доброволни или задължителни програми.
OEF studies may be used for a variety of purposes, including: benchmarking and performance tracking; least environmental-cost sourcing (i.e. supply chain management); mitigation activities; and participation in voluntary or mandatory programmes.
Доколкото това е възможно, проучванията на ОООС следва да могат да се прилагат в контекста на схемите за екологосъобразно управление и одитиране (EMAS).
To the extent possible, the OEF should also be applicable within the context of Eco-management and Audit Schemes (EMAS).
Настоящият документ съдържа подробни и пълни технически указания за провеждането на проучване на ОООС във всеки един сектор.
This document aims to provide detailed and comprehensive technical guidance on how to conduct an OEF study in any sector.
Той е предназначен преди всичко за технически експерти, като например инженери и отговорници по опазване на околната среда, които биха разработвали проучвания на ОООС.
It is primarily aimed at technical experts such as engineers and environmental managers who are to develop an OEF study.
При все това, за да може съответният специалист да провежда проучвания на ОООС не е необходимо да има предварително специална подготовка в областта на оценките на база жизнения цикъл.
Strong expertise in life cycle assessment is not a prerequisite to using this Guide in order to conduct an OEF study.