natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Съответно GIZ осигурява проектна платформа, която гарантира управлението на програмата и изпълнението на двата проектни модула.
Accordingly, GIZ delivers a project platform that ensures the management of the programme and that implements both project modules.
Стратегия на програмата: четири етапа за пет години
Programme Strategy: Four Phases in Five Years
Предназначението на програмата е да запълни празнините между операциите по спешност, които вече приключват в Либия, и националните стратегии и програми за развитие, които се очаква да започнат и да се изпълняват от либийското правителство през следващите години.
The programme is designed to bridge the gap between emergency operations that are coming to an end in Libya and national development strategies and programmes that are expected to be launched and implemented by the Libyan government in the coming years.
Ето защо програмата се ръководи от петгодишна средносрочна стратегия, която надхвърля продължителността на обичайните цикли за планиране по спешност.
It is therefore guided by a five-year medium-term strategy that exceeds the length of typical emergency planning cycles.
По-специално модулът за изграждане на капацитет ще изисква време и надеждно партньорство между програмата и националните партньори, за да се постигнат осезаеми резултати и да се гарантира, че в края на етап 4 националната ангажираност съответства на капацитета на национално равнище.
The Capacity Development module, in particlular, will require time and a dependable partnership between the Programme and national partners to deliver tangible results and ensure that, by the end of Phase 4, national ownership is matched by national capacities.
Подходът с четири етапа гарантира, че модулите на програмата могат да бъдат адаптирани в хода на провеждането ѝ поради различни нужди на даден партньор или поради променени условия на финансиране.
The four-phase approach ensures that Programme modules can be adapted during the course of the Programme, due to either different needs on the partner's side or changed funding realities.
Той ще осигури възможност и за включването на допълнителни модули в етап 3 на програмата, ако условията в този момент са по-благоприятни от сегашните за съвместна работа в тези области.
It would also allow for the Programme to include additional modules in Phase 3, if the conditions by that time are more favourable for these areas of engagement than they are now.
Договорености на донорите:
Donors' arrangements:
Програмата представлява проект с множество донори, който се финансира съвместно от Съюза и Федералното министерство на външните работи на Германия.
The Programme is a multi-donor project co-funded by the Union and the FFO.
Федералното министерство на външните работи на Германия ще следи редовно съгласно установените от министерството процедури изпълнението на целия проект от страна на GIZ, което включва както компонента за изграждане на капацитет, така и компонента за дейности в областта на ФСУЗ.
The FFO will regularly monitor the whole project implemented by GIZ, including both the capacity development component and the component on PSSM through the established FFO procedures.
Продължителност и етапи на програмата:
Programme duration and phases:
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране [1], и по-специално член 3, параграф 2 от него,
Having regard to Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism [1], and in particular Article 3(2) thereof.
По искане на Португалия на 17 май 2011 г. Съветът й предостави финансова помощ (Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета [2]) в подкрепа на една амбициозна програма за икономически и финансови реформи ("програмата"), чиято цел е възстановяване на доверието, връщане на устойчивия икономически растеж и осигуряване на финансова стабилност в Португалия, еврозоната и Съюза.
Upon a request by Portugal, the Council granted financial assistance to it on 17 May 2011 (Council Implementing Decision 2011/344/EU [2]) in support of a strong economic and financial reform programme ("Programme") aiming at restoring confidence, enabling the return of the economy to sustainable growth, and safeguarding financial stability in Portugal, the euro area and the Union.
В съответствие с член 3, параграф 10 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета Комисията, заедно с Международния валутен фонд (МВФ) и в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ), извърши между 25 февруари и 14 март седмия преглед на напредъка на португалските власти по изпълнението на договорените по програмата мерки.
In line with Article 3(10) of Implementing Decision 2011/344/EU, the Commission, together with the International Monetary Fund (IMF) and in liaison with the European Central Bank (ECB), conducted the seventh review of the Portuguese authorities' progress on the implementation of the agreed measures under the Programme between 25 February and 14 March.
Впоследствие от 14 до 17 април 2013 г. и от 8 до 11 май 2013 г. беше извършена допълнителна оценка на някои фискални мерки.
Subsequently, between 14 and 17 April 2013 and between 8 and 11 May 2013, an additional assessment of some fiscal measures was carried out.
Удължаването на максималния среден срок до падежа на заемите от Съюза би оказало благотворно влияние, тъй като ще подпомогне усилията на Португалия да възстанови пълния си пазарен достъп и да приключи успешно своята програма.
An extension of the maximum average maturity of the Union loans would be beneficial as it would support Portugal's efforts to regain full market access and to successfully exit the Programme.
С цел извличане на възможно най-голяма полза от удължаването на максималния среден срок до падежа на предоставения от Съюза заем, Комисията следва да бъде оправомощена да удължи срока до падежа на частите и траншовете по заема.
In order to take full benefit from the extension of the maximum average maturity of the Union loan, the Commission should be authorised to extend the maturity of instalments and tranches.
Реалният брутен вътрешен продукт (БВП) спадна с 3,2 % през 2012 г. след неочаквано големия спад на икономическата активност и на заетостта през последното тримесечие на годината.
Real gross domestic product (GDP) fell by 3,2 % in 2012 after an unexpectedly large contraction of economic activity and employment in the final quarter of the year.
Това развитие изисква преразглеждане на икономическите перспективи в низходяща посока: очаква се реалният БВП да се свие с 2,3 % през 2013 г. поради завишеното отрицателно пренасяне от 2012 г., по-силното свиване на вътрешното потребление при по-висока от първоначално прогнозираната безработица и по-слаби перспективи за външното търсене.
These developments required a downward revision of the economic outlook: real GDP is now forecast to contract by 2,3 % in 2013 due to the more negative carry-over from 2012, stronger contraction in domestic consumption on the back of higher than previously anticipated unemployment, and a weaker outlook for external demand.
Възстановяването на икономиката също се очаква да бъде по-бавно от очакваното, като реалният БВП се очаква да достигне най-ниската си стойност през втората половина на годината и през 2014 г. да нарасне със средногодишен темп от 0,6 %.
The economic recovery is also forecast to be more muted than previously expected with real GDP forecast to bottom out in the second half of the year and to grow in 2014 at an annual average rate of 0,6 %.
Растежът на реалния БВП през 2015 г. се очаква да достигне 1,5 %.
Real GDP growth in 2015 is expected to reach 1,5 %.
Равнището на безработицата се очаква да достигне своя връх от 18½ % от работната сила през 2014 г.
The unemployment rate is expected to peak at 18½ % of the labour force in 2014.
Дефицитът по консолидирания държавен бюджет достигна 6,4 % от БВП през 2012 г., което надхвърля целта в програмата от 5 % от БВП.
The general government deficit reached 6,4 % of GDP in 2012, which is above the Programme target of 5 % of GDP.
Номиналният дефицит е бил повлиян от редица големи еднократни операции, чието въздействие върху бюджета не е било известно към предишното преразглеждане.
The headline deficit was affected by a number of large one-off operations, the budgetary impact of which was not known at the previous review.
Операциите включват капиталова инжекция в държавната банка CGD (0,5 % от БВП), извършеното от правителството преобразуване в капитал на заемите от акционерите на Parpública към SAGESTAMO — две дружества извън публичната сфера (0,5 % от БВП), и обезценяване, което се асоциира с прехвърлянето на активи от BPN (0,1 % от БВП).
The operations include the capital injection into the state-owned bank CGD (0,5 % of GDP), the re-routing through the Government of the conversion into equity of shareholder loans of Parpública to SAGESTAMO, two companies outside the general government perimeter (0,5 % of GDP), and the impairments associated with the transfer of assets from BPN (0,1 % of GDP).
В допълнение, след изразеното от Евростат становище, приходите от продажбата на концесията за експлоатация на основните летища в Португалия бяха третирани като намаление на собствения капитал и поради това не са оказали въздействие върху салдото по консолидирания държавен бюджет, за разлика от предвиденото от правителството в бюджета (0,7 % от БВП).
In addition, following advice by Eurostat, the revenues from the sale of the operating concession for the major airports in Portugal were treated as equity withdrawal and hence not impacting the general government balance, contrary to what the Government had provided for in the budget (0,7 % of GDP).
Ако изключим въздействието на тези еднократни фактори върху номиналното салдо, дефицитът по консолидирания държавен бюджет би възлязъл на 4,7 % от БВП, т.е. той е под целта.
Excluding the impact of these one-off factors from the headline balance, the general government deficit would have amounted to 4,7 % of GDP, below the target.
Ограничаването на дефицита до това ниво беше предизвикателство, тъй като по-ниските приходи на макроикономическо ниво е трябвало да се компенсират от по-големи от прогнозираните икономии, по-специално на заплатите в публичния сектор, междинното потребление и бюджетните кредити за нови инвестиционни проекти.
Confining the deficit to this level was challenging as the macro-economically driven underperformance of revenues had to be compensated by higher-than-budgeted savings, in particular in the public wage bill, intermediate consumption and appropriations for new investment projects.
Като цяло бюджетните мерки през 2012 г., измерени чрез подобряването на структурното салдо, възлязоха на 2,4 % от БВП и са в съответствие с препоръката на Съвета от 9 октомври 2012 г. за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Португалия.
Overall, the fiscal effort in 2012, measured by the improvement in the structural balance, reached 2,4 % of GDP and is in line with the Council Recommendation of 9 October 2012 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal.
Подобрението в структурното първично салдо беше още по-високо — в размер на 2,7 % от БВП.
The improvement in the structural primary balance was even higher at 2,7 % of GDP.
След развитието през 2012 г., новият основен бюджетен сценарий за 2013 г. приема, че намалението на приходите и по-високите нефинансови социални трансфери се пренасят като се има предвид, че голяма част от намаляването на разходите през последното тримесечие на 2012 г. се счита за временно, което води до отрицателно пренасяне на около 0,4 % от БВП през 2013 г. Освен това значителното влошаване на макроикономическите перспективи през 2013 г. е намалило основния бюджетен сценарий с още 0,5 % от БВП.
Following the developments in 2012, the new 2013 budgetary baseline assumes that revenue shortfalls and increased social transfers in kind are carried over whereas a large part of the expenditure savings in the last quarter of 2012 are considered non-permanent, leading to a negative carry-over of about 0,4 % of GDP in 2013. Furthermore, the significant deterioration in the macro-economic outlook in 2013 lowered the budgetary baseline by another 0,5 % of GDP.
С оглед на това развитие вече не са приложими бюджетните цели, посочени в петия преглед на програмата (4,5 % от БВП през 2013 г. и 2,5 % от БВП през 2014 г.).
In view of these developments, the budgetary targets as specified at the fifth review of the Programme (4,5 % of GDP in 2013 and 2,5 % of GDP in 2014) are no longer feasible.
Отклонението се оценява като цяло извън контрола на правителството и преразглеждането на бюджетната корекция изглежда подходяща мярка.
As the deviation is assessed to be essentially outside the control of the Government, a revision of the budgetary adjustment seems appropriate.
Целите за дефицита бяха съответно коригирани на 5,5 % от БВП през 2013 г., 4,0 % от БВП през 2014 г. и 2,5 % от БВП през 2015 г. Този фискален план бе калибриран отново, така че да се поддържа първична структурна корекция от почти 9 % за периода 2011—2015 г., като в същото време се позволява действието на автоматичните стабилизатори и се вземат под внимание финансирането и ограниченията за заемния капитал, както и социалната цена на корекцията.
The deficit targets have therefore been adjusted to 5,5 % of GDP in 2013, 4,0 % of GDP in 2014 and 2,5 % of GDP in 2015. This fiscal path has been recalibrated so as to maintain a structural primary adjustment of close to 9 % over the period 2011-2015, while allowing the operation of automatic stabilisers and taking into consideration financing and debt constraints as well as the social costs of the adjustment.
Дори и след преразглеждане на целите ще са необходими значителни мерки за консолидация в размер на 3,5 % от БВП през 2013 г. и 2 % от БВП през 2014 г. Процесът на бюджетна корекция е подкрепен от набор от структурни мерки за засилване на контрола над разходите и подобряване на събираемостта на приходите за периода на програмата.
Even under the revised targets a sizable amount of consolidation measures of 3,5 % of GDP in 2013 and 2 % of GDP in 2014 will be necessary. A range of structural spending and revenue measures underpin the envisaged adjustment over the Programme period.
Планът за консолидация се очаква да продължи и след периода на програмата, така че дефицитът да бъде сведен значително под прага от 3 % до 2015 г.
The consolidation path is expected to continue beyond the Programme period so as to bring the deficit clearly below the 3 % threshold by 2015.
Законът за бюджета за 2013 г. включва дискреционни мерки от структурен характер на стойност малко над 3 % от БВП, като се отчита възстановяването на едно от двете изплащания на премии за държавни служители и 1,1 пъти от двете изплащания на премии за пенсионери, които са били съкратени през 2012 г. На 5 април 2013 г. обаче Конституционният съд се произнесе срещу някои разпоредби на бюджета за 2013 г., включително оставащото съкращаване на едно изплащане на премии за държавни служители, 0,9 пъти изплащане на премии за пенсионерите и ново допълнително увеличение на обезщетенията за безработни и за отпуск по болест, като по този начин се създаде бюджетен дефицит от 0,8 % от БВП.
The 2013 budget law included discretionary measures of a structural nature worth slightly more than 3 % of GDP, after accounting for the reinstatement of one of the two bonus payments for public workers and 1,1 times the two bonus payments for pensioners which had been cut in 2012. On 5 April 2013, however, the Constitutional Court ruled against some of the 2013 budget provisions, including the remaining cut of one bonus payment for public workers, 0,9 times of the bonus payment for pensioners, and a new surcharge on unemployment and sick leave benefits, thereby creating a budgetary gap of 0,8 % of GDP.
За да се преодолее този дефицит и да се подпомогнат необходимите фискални корекции през 2014 г. и 2015 г., през април и май правителството прие пакет от постоянни мерки за намаляване на разходите с общо 4,7 млрд. EUR или 2,8 % от БВП през 2013—2014 г., от които 0,8 % от БВП ще бъдат реализирани през 2013 г. През 2014 г. ще се възстанови съотношението между приходно и разходно ориентираната консолидация.
To close this gap and to underpin the required fiscal adjustment in 2014 and 2015, the Government adopted, in the course of April and May, a package of permanent expenditure-reducing measures with a cumulative yield of EUR 4,7 billion or 2,8 % of GDP over 2013-2014, of which measures worth 0,8 % of GDP are frontloaded into 2013. In 2014, the balance between revenue- and expenditure-based consolidation will be re-established.
Също така в резултат на пълното възстановяване на двете изплащания на премии за държавни служители и за пенсионери, нарастването на приходите представлява повече от две трети от общата фискална консолидация през 2013 г., докато съкращенията на разходите представляват по-малко от една трета, което е в разрез с първоначалното намерение за съсредоточаване на консолидацията върху разходите.
Also, as a consequence of the full reinstatement of the two bonus payments for public workers and pensioners, revenue increases account for more than two thirds of the overall fiscal consolidation effort in 2013 while expenditure cuts account for less than one third, contrary to original intention to focus the consolidation on expenditure.
През 2013 г. мерките по отношение на приходите включват преструктуриране на данъка върху доходите на физическите лица; допълнителен данък в размер на 3,5 % върху частта на облагаемия доход над минималната заплата; както и данък „солидарност“ върху доходите от най-горния интервал на данъчната скала; разширяването на данъчната основа и други промени за увеличаване на приходите при корпоративното облагане; по-високи акцизи върху тютюневите изделия, алкохола и природния газ; разширяване на данъчната основа на имуществения данък след преоценка на имотите, както и въвеждане на извънредна солидарна вноска върху пенсиите, за да се посрещнат предизвикателствата относно устойчивостта на пенсионната система, свързани със застаряването на населението.
In 2013, revenue measures include a restructuring of the personal income tax; a surcharge of 3,5 % on the part of taxable income exceeding the minimum wage; a solidarity surcharge on the highest levels of income; the broadening of the tax base and other revenue-raising changes in corporate taxation; higher excises on tobacco, alcohol and natural gas; a broadening of the property tax base after the revaluation of properties and an extraordinary solidarity contribution on pensions to cope with ageing-related sustainability challenges.
По отношение на разходите мерките предвиждат значително намаление на разходите за заплати в публичния сектор чрез оптимизиране на разпределението на ресурсите и намаляване на работната сила от публичния сектор, намаляване на плащанията за извънреден труд, намаляване на допълнителните придобивки и компенсациите по време на извънреден отпуск.
On the expenditure side, the measures envisage a sizeable reduction in the public-sector wage bill by optimising the allocation of resources and resizing the public-sector work force and by reducing over-time payments, fringe benefits and compensations during extraordinary leave.
Други мерки за съкращаване на разходите включват продължаване на усилията за рационализация в сектора на здравеопазването; рационализиране на системата за социалните помощи и по-добро насочване на социалната подкрепа; намаляване на междинното потребление в отрасловите министерства; и икономии от предоговарянето на договорите на публично-частно партньорство и от допълнителните усилия за преструктуриране на държавните предприятия.
Other expenditure-saving measures include the continuation of rationalisation efforts in the health sector; the streamlining of social benefits and better targeting of social support; the reduction of intermediate consumption across line ministries; and savings from the renegotiation of public-private partnership (PPP) contracts and from further restructuring efforts in state-owned enterprises (SOE).
Някои от предвидените икономии на разходи ще възникнат вследствие на предварителното влизане в сила на мерки, които са били разработени в рамките на прегледа на публичните разходи.
Some of the envisaged savings will result from a frontloading of the measures which have been devised in the framework of the public expenditure review.
Докато посочените по-горе мерки имат постоянен характер, правителството също така ще приеме временни мерки, включително наред с другото чрез трансфер на средствата от Кохезионния фонд от по-малко утвърдени проекти за други, по-напреднали, и последващо намаление на капиталовите разходи (Polis програма).
Whilst the measures mentioned above are of a permanent nature, the Government will also adopt non-permanent measures including inter alia through the transfer of Cohesion Fund resources from less mature projects to more advanced ones, and a further reduction in capital expenditure (Polis programme).
В допълнение към мерките за консолидация, включени в допълнителния бюджет, всички други законодателни промени и законодателните предложения, необходими за изпълнението на реформите, свързани с прегледа на публичните разходи се приемат от правителството или се внасят в Парламента, в зависимост от случая, до края на законодателната сесия в средата на юли 2013 г.;
On top of the consolidation measures included in the supplementary budget, all other legislative changes and legislative proposals required to implement the reforms linked to the public expenditure review will be adopted by the Government or submitted to the Parliament, as the case may be, by the end of the legislative session in mid-July 2013.
За 2014 г. фискалната корекция ще се извърши въз основа на прегледа на публичните разходи, които правителството предприе през последните няколко месеца, и включва постоянни мерки за намаляване на разходите в размер на 2 % от БВП през 2014 г. Основното въздействие на мерките по прегледа на публичните разходи ще се концентрира в три основни области: 1) намаляване на разходите за заплати в публичния сектор; 2) намаляване на пенсиите и 3) секторни съкращения на разходите в различните отраслови министерства и програми.
For 2014, the fiscal adjustment will proceed on the basis of the public expenditure review which the Government has undertaken over the past months and includes permanent expenditure-reducing measures of 2 % of GDP in 2014. The main impact of the public expenditure review measures will be along three main axes: (1) reduction of the public-sector wage bill; (2) reduction of pension benefits; and (3) sectoral expenditure cuts across line ministries and programmes.
Мерките по прегледа на публичните разходи са част от по-широките усилия за реформа на държавата с цел повишаване на справедливостта и ефикасността при предоставянето на социални трансфери и обществени услуги.
The public expenditure review measures are part of a wider effort to reform the state with the objective of increasing equity and efficiency in the provision of social transfers and public services.
Намаляването на разходите за заплати през 2014 г. има за цел да се намали размерът на работната сила от обществения сектор, като в същото време се промени нейният състав в полза на висококвалифицираните работници и служители, сближаване на правилата за работа в публичния и частния сектор, внасяне на по-голяма прозрачност в политиката за трудовите възнаграждения и определяне на последните въз основа на постиженията.
The reduction in the wage bill in 2014 aims at reducing the size of the public-sector work force while shifting its composition towards higher-skilled employees, aligning the public-sector work rules with those of the private sector and making the remuneration policy more transparent and merit-based.