natgillin/translations-raw huggingface dataset:
индексът за най-добри практики и указания, който ще измерва развитието в идентифицирането, разработването, споделянето и прилагането на най-добри работни практики и административни процедури, inter alia, въз основа на:
the Best Practices and Guideline Index, which will measure the evolution in the identification, development, sharing and application of best working practices and administrative procedures inter alia on the basis of:
броя действия по Програмата, организирани в тази сфера,
the number of actions under the Programme organised in this area;
броя споделени указания и най-добри практики;
the number of guidelines and best practices shared;
индексът за учене, който ще измерва напредъка, произтичащ от действията по Програмата, които имат за цел укрепване на уменията и компетентностите на митническите служители, inter alia, въз основа на:
the Learning Index, which will measure the progress resulting from actions under the Programme aiming to reinforce skills and competences of customs officials, inter alia on the basis of:
броя обучени служители при използване на материали на Съюза за общо обучение,
the number of officials trained by using common training material of the Union;
броя извършени трансферина модули на програмата за електронно обучение;
the number of times Programme eLearning modules were downloaded;
показателят за сътрудничество с трети държави, който ще установява по какъв начин Програмата подпомага органи, различни от митническите органи на държавите членки, като измерва броя действия по Програмата, подпомагащи тази цел.
the Cooperation with third parties Indicator, which will establish how the Programme supports authorities other than Member States' customs authorities by measuring the number of actions under the Programme supporting that objective.
Европейски информационни системи и техните съюзни и несъюзни компоненти
European Information Systems and their Union and non-Union components
общата комуникационна мрежа/общият системен интерфейс (CCN/CSI — CCN2), CCN mail3, CSI бридж, http бридж, CCN LDAP и свързаните инструменти, уебпорталът на CCN, мониторинг на CCN;
the common communications network/common systems interface (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, the CSI bridge, the http bridge, CCN LDAP and related tools, CCN web portal, CCN monitoring;
пространството за информация и комуникация по митнически и данъчни програми (PICS);
Programmes information and communication space (PICS);
системите за митническо придвижване, по-специално (новата) компютризирана система за транзит ((N)CTS), NCTS TIR за Русия, системата за контрол на износа (ECS) и системата за контрол на вноса (ICS).
the customs movement systems, in particular the (New) Computerised Transit System ((N)CTS), NCTS TIR for Russia, the Export Control System (ECS) and the Import Control system (ICS).
Следните приложения/компоненти поддържат тези системи:
The following applications/components are supporting these systems:
системата за обмен на данни с трети държави (SPEED bridge), „SPEED Edifact Converter Node“ (SPEED-ECN), стандартното приложение за тестване на SPEED (SSTA), стандартното приложение за тестване на транзита (STTA), приложението за тестване на транзита (TTA), централни услуги/референтни данни (CSRD2) и системата за централни услуги/управленска информация (CS/MIS);
the system to exchange data with third countries (SPEED bridge), the SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), the Standard SPEED Test Application (SSTA), the Standard Transit Test Application (STTA), the Transit Test Application (TTA), the Central Services/Reference Data (CSRD2) and the Central Services/Management Information System (CS/MIS);
системата на Общността за управление на риска (CRMS), която обхваща информационните формуляри относно рисковете (RIF) и функционалните домейни на общите профили на CPCA;
the Community Risk Management System (CRMS) covering the Risk Information Forms (RIF) and the Common Profiles CPCA functional domains;
системата на икономическите оператори (EOS), която обхваща регистрацията и идентификацията на икономическите оператори (EORI), одобрените икономически оператори (AEO), редовните корабни линии (RSS) и взаимното признаване на функционалните домейни на страните партньори.
the Economic Operators System (EOS) covering the Economic Operator Registration and Identification (EORI), the Authorised Economic Operators (AEO), the Regular Shipping Services (RSS) and the mutual recognition with partner countries functional domains.
Generic Web Service е помощен компонент за тази система;
The Generic Web Service is a support component for this system;
тарифната система (TARIC3), която е система за референтни данни за други приложения, например системата за управление на квоти (QUOTA2), системата за управление и мониторинг на контрола (SURV2), Европейската обвързваща тарифна информационна система (EBTI3), Европейския митнически опис на химическите вещества (ECICS2).
the tariff system (TARIC3) which is a reference data system for other applications such as the quota management system (QUOTA2), the surveillance management and monitoring system (SURV2), the European Binding Tariff Information system (EBTI3) the European Customs Inventory of Chemical Substances (ECICS2).
Комбинираната номенклатура (КН) и приложенията за суспендиране (Suspensions) управляват правната информация с пряка връзка към тарифната система;
The Combined Nomenclature (CN) and the suspensions (Suspensions) applications are managing legal information with a direct link to the tariff system;
приложенията за контрол, по-специално системата за управление на мостри (SMS) и информационната система за режимите за усъвършенстване (ISPP);
the applications for control purposes, in particular the Specimen Management System (SMS) and the Information System for Processing Procedures (ISPP);
системата за борба с фалшифицирането и пиратството (COPIS);
the anti-COunterfeit and anti-PIracy System (COPIS);
системата за разпространение на данни (DDS2), която управлява цялата информация, достъпна за обществеността чрез интернет;
the Data Dissemination System (DDS2) managing all information which is accessible to the public via the Internet;
информационната система за борба с измамите (AFIS);
the Anti-Fraud Information System (AFIS);
всички други системи, включени в многогодишния стратегически план, предвиден в член 8, параграф 2 от Решение № 70/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [1] и последващите го планове.
any other systems included in the multiannual strategic plan provided for in Article 8(2) of Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council [1], and the successors of that plan.
Б. Съюзните компоненти на европейските информационни системи са, както следва:
B. The Union components of the European Information Systems are:
ИТ активи, например хардуерът, софтуерът и мрежовите връзки на системите, включително свързаната инфраструктура от данни;
IT assets such as the hardware, the software and the network connections of the systems, including the associated data infrastructure;
ИТ услуги, необходими за подкрепа на разработката, поддръжката, усъвършенстването и експлоатацията на системите;
IT services necessary to support the development, the maintenance, the improvement and the operation of the systems;
други елементи, които поради съображения за ефикасност, сигурност и рационализиране са определени от Комисията като общи за участващите държави.
any other elements which, for reasons of efficiency, security and rationalisation, are identified by the Commission as common to participating countries.
В. Несъюзните компоненти на европейските информационни системи са тези, които не са установени като съюзни компоненти в раздел Б.
C. The non-Union components of the European Information Systems are all those components which are not identified as Union components in Section B.
Индикативно разпределение на средства
Indicative allocation of funds
Индикативното разпределение на средства за допустими действия, изброени в член 7, е следното:
The indicative allocation of funds to eligible actions listed in Article 7 is the following:
Вид действие
Types of action
Дял от финансовия пакет
Share of the financial envelope
най-много 20 %
maximum 20 %
Изграждане на капацитет в ИТ
IT capacity building
най-малко 75 %
at least 75 %
Изграждане на компетентност на човешките ресурси
Human competency building
най-много 5 %
maximum 5 %
Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета
Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council
за създаване на програма „Творческа Европа“ (2014 – 2020 г.) и за отмяна на Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО
establishing the Creative Europe Programme (2014 to 2020) and repealing Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 166, параграф 4, член 167, параграф 5, първо тире и член 173, параграф 3 от него,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 166(4), the first indent of Article 167(5) and Article 173(3) thereof,
В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е залегнал стремежът за все по-тесен съюз между народите на Европа, а на Съюза се поставя задачата, inter alia, да допринесе за разцвета на културите на държавите-членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно гарантира осигуряването на условията, необходими за конкурентоспособността на промишлеността в Съюза.
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of cultures of Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time ensuring that the conditions necessary for the competitiveness of the Union's industry exist.
В това отношение, когато е необходимо, Съюзът подкрепя и допълва действията, които държавите-членки предприемат за зачитане на културното и езиковото многообразие в съответствие с член 167 от ДФЕС и Конвенцията на Юнеско от 2005 г. за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване („Конвенция на Юнеско от 2005 г.“), за засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството и за улесняване на приспособяването към промените в промишлеността.
In that respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States' actions to respect cultural and linguistic diversity, in accordance with Article 167 TFEU and the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (the "2005 Unesco Convention"), to strengthen the competitiveness of the cultural and creative sectors and to facilitate adaptation to industrial changes.
Подкрепата от Съюза за секторите на културата и творчеството се основава главно на придобития опит с програмите на Съюза, създадени с Решение № 1718/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [4] („програма МЕДИА“), Решение № 1855/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [5] („програма „Култура“) и с Решение № 1041/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [6] („програма МЕДИА Мундус“).
Union support for the cultural and creative sectors is based primarily on the experience acquired with the Union programmes set out in Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council [4] (the "MEDIA programme"), Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] (the "Culture programme") and Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council [6] (the "MEDIA Mundus programme").
Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [7] (действие „Европейска столица на културата“) и Решение № 1194/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета [8] („действие „Знак за европейско наследство“) също допринасят за действията на Съюза в подкрепа на секторите на културата и творчеството.
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council [7] (the "European Capitals of Culture action") and Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council [8] (the "European Heritage Label action") also contribute to Union support for the cultural and creative sectors.
Съобщението на Комисията относно Европейската програма за култура в глобализиращия се свят, одобрена от Съвета с резолюцията му от 16 ноември 2007 г. [9] и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. [10], поставя целите за бъдещите дейности на Съюза в секторите на културата и творчеството.
The Commission Communication on a European agenda for culture in a globalising world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007 [9] and by the European Parliament in its resolution of 10 April 2008 [10], sets the objectives for future activities of the Union for the cultural and creative sectors.
Тя има за цел поощряване на културното многообразие и междукултурния диалог и насърчаване на културата като стимул за творческата дейност при осигуряването на растеж и заетост, а също и като жизненоважен елемент в международните отношения на Съюза.
It aims to promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity in the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union's international relations.
Що се отнася до Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално членове 11, 21 и 22 от нея, секторите на културата и творчеството имат важен принос в борбата срещу всички форми на дискриминация, включително расизма и ксенофобията, и представляват важна трибуна за свободата на изразяването на мнение и за насърчаване на зачитането на културното и езиковото многообразие.
With regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and in particular Articles 11, 21 and 22 thereof, the cultural and creative sectors make an important contribution to the fight against all forms of discrimination, including racism and xenophobia, and are an important platform for freedom of expression and for the promotion of respect for cultural and linguistic diversity.
В Конвенцията на Юнеско от 2005 г., която влезе в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, се подчертава, че културните дейности, културните продукти и услуги имат както икономически, така и културен характер, защото са носители на самобитност, на ценности и смисъл, и следователно не трябва да се третират като имащи само търговска стойност.
The 2005 Unesco Convention, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, underlines that cultural activities, goods and services have both an economic and a cultural nature, because they convey identities, values and meanings, and must not, therefore, be treated as solely having commercial value.
Посочената конвенция е насочена към укрепване на международното сътрудничество, включително международни споразумения за съвместни продукции и съвместно разпространение, и към солидарност, създаваща предпоставки за формите на културно изразяване във всички държави и от всички хора.
That convention aims to strengthen international cooperation, including international co-production and co-distribution agreements, and solidarity so as to favour the cultural expression of all countries and individuals.
В конвенцията се заявява също да се обърне дължимото внимание на специфичното положение и потребности на различните социални групи, включително на лицата, които принадлежат към малцинства.
It also states that due attention is to be paid to the special circumstances and needs of various social groups, including persons belonging to minorities.
Съответно една програма за подкрепа на секторите на културата и творчеството следва да насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията.
Accordingly, a support programme for the cultural and creative sectors should foster cultural diversity at international level in line with that convention.
Популяризирането на материалното и нематериалното културно наследство inter alia в контекста на Конвенцията на Юнеско от 2003 г. за опазване на нематериалното културно наследство и на Конвенцията на Юнеско от 1972 г. за опазване на световното културно и природно наследство, следва да допринася също така за повишаването на стойността на съответните места, като същевременно на хората се създава чувството за принадлежност към културната и историческата стойност на такива места.
Promoting tangible and intangible cultural heritage, in the light of, inter alia, the 2003 Unesco Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage and the 1972 Unesco Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, should also contribute to the enhancement of the value of the relevant sites whilst giving to peoples a sense of ownership of the cultural and historical value of such sites.
В Съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020 – Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“) е набелязана стратегия, която има за цел превръщането на Съюза в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високо ниво на заетост, производителност и социално сближаване.
The Commission Communication entitled "Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth" (the "Europe 2020 Strategy") defines a strategy that aims to turn the Union into a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
В посоченото съобщение Комисията отбеляза, че е необходимо Съюзът да осигури рамка от по-привлекателни условия за развитие на иновациите и творчеството.
In that communication, the Commission noted that the Union needs to provide more attractive framework conditions for innovation and creativity.
В това отношение секторите на културата и творчеството са източник на новаторски идеи, които могат да се превърнат в продукти и услуги, създаващи растеж и работни места и спомагащи за справянето с някои обществени промени.
In that regard, cultural and creative sectors are a source of innovative ideas that can be turned into products and services that create growth and jobs and help address societal changes.
Освен това постигнатите отлични резултати и конкурентоспособност в тези сектори са главно резултат от усилията на хората на изкуството, творците и професионалистите, за които има необходимост да бъдат насърчавани.
Moreover, excellence and competitiveness in those sectors are primarily the result of efforts on the part of artists, creators and professionals that need to be promoted.
За тази цел достъпът до финансиране за секторите на културата и творчеството следва да бъде подобрен.
For that purpose, access to finance for the cultural and creative sectors should be improved.
В заключенията си относно информационните услуги за мобилността за хора на изкуството и професионалисти в областта на културата [11] Съветът потвърди значението на мобилността на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата за Съюза и за постигането на целите по линия на стратегията „Европа 2020“ и отправи призив към държавите-членки и Комисията да улесняват в съответните си сфери на компетентност и при надлежно зачитане на принципа на субсидиарност предоставянето на изчерпателна и точна информация на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата, които желаят да бъдат мобилни на територията на Съюза.
In its conclusions on mobility information services for artists and for culture professionals [11], the Council confirmed the importance of the mobility of artists and cultural professionals for the Union and for achieving its objectives within the Europe 2020 Strategy, and called on the Member States and the Commission, within their respective spheres of competences and with due regard to the principle of subsidiarity, to facilitate the provision of comprehensive and accurate information to artists and cultural professionals seeking to be mobile within the Union.
За да се допринесе за укрепването на споделено културно пространство, е важно да се насърчава транснационалната мобилност на културните деятели и творците и транснационалното разпространение на културни и художествени творби, включително аудио-визуални творби и продукти, като по този начин се насърчава културният обмен и диалогът между културите.
In order to contribute to the enhancement of a shared cultural area, it is important to promote the transnational mobility of cultural and creative players and the transnational circulation of cultural and creative works, including audiovisual works and products, thereby promoting cultural exchanges and intercultural dialogue.
Програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ бяха предмет на редовен мониторинг и външна оценка, а относно тяхното бъдеще бяха организирани обществени консултации, от които се очертава изводът, че тези програми играят ключова роля за опазването и насърчаването на културното и езиковото многообразие на Европа и че са релевантни за нуждите на секторите на културата и творчеството.
The MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes have been the subject of regular monitoring and external evaluations, and public consultations have been organised on their future, from which it emerges that those programmes play a very important role in protecting and promoting Europe's cultural and linguistic diversity and that they are relevant for the needs of the cultural and creative sectors.
От тези дейности по мониторинг, оценка и консултации, а също и от различни независими проучвания, по-специално изследването на аспекта на предприемачеството в културата и творчеството, разглеждани като индустрии, става ясно, че тези сектори са изправени пред общи предизвикателства, а именно бързата промяна, предизвикана от навлизането на цифровите технологии и глобализацията, разпокъсаността на пазара, свързана с езиковото многообразие, затруднения достъп до финансиране, сложните административни процедури и недостига на сравними данни, като всичко това изисква да се предприемат действия на равнището на Съюза.
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level.
Поради своята същност европейските сектори на културата и творчеството се различават по езиков и национален признак, което води до богата и във висока степен независима културна среда, в която се откроява самобитността на различните културни традиции на европейското наследство.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe's heritage.
Същевременно обаче това разнообразие води до редица пречки, които възпрепятстват плавното транснационално движение на културните и творческите произведения и мобилността на културните дейци и творците в рамките на Съюза и извън него, което може да доведе до географски неравновесия, а вследствие на това — до ограничен избор за потребителя.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer.