natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Съществува и значителен потенциал за подобряване на предотвратяването и управлението на отпадъците в Съюза, за да се използват по-добре ресурсите, да се разкрият нови пазари, да се създадат нови работни места и да се намали зависимостта от вноса на суровини, като същевременно се понижат въздействията върху околната среда [49].
There is also considerable potential for improving waste prevention and management in the Union to make better use of resources, open up new markets, create new jobs and reduce dependence on imports of raw materials, while having lower impacts on the environment [49].
Всяка година в Съюза се генерират 2,7 милиарда тона отпадъци, 98 милиона тона (4 %)от които са опасни.
Each year in the Union, 2,7 billion tonnes of waste are produced, of which 98 million tonnes (4 %) are hazardous.
През 2011 г. средното количество отпадъци на глава от населението в Съюза е достигнало 503 kg, като то е между 298 и 718 kg в отделните държави членки.
In 2011, per capita municipal waste generation averaged 503 kg throughout the Union, but ranges from 298 to 718 kg across individual Member States.
Средно само 40 % от твърдите отпадъци са подготвени за повторна употреба или се рециклират докато някои държави членки постигат размер от 70 %, показвайки как отпадъците могат да се използват като един от основните ресурси на Съюза.
On average, only 40 % of solid waste is prepared for re-use or recycled whereas some Member States achieve a rate of 70 %, showing how waste could be used as one of the Union’s key resources.
В същото време много държави членки депонират над 75 % от своите битови отпадъци [50].
At the same time, many Member States landfill over 75 % of their municipal waste [50].
За превръщането на отпадъците в ресурси, както се призовава в Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, се изисква пълно прилагане на законодателството на Съюза в областта на отпадъците в целия Съюз въз основа на стриктно прилагане на йерархията на отпадъците и покриване на различните видове отпадъци [51].
Turning waste into a resource, as called for in the Roadmap to a Resource Efficient Europe, requires the full implementation of Union waste legislation throughout the Union, based on strict application of the waste hierarchy and covering different types of waste [51].
Необходими са допълнителни усилия, за да се намали генерирането на отпадъци на глава от населението и генерирането на отпадъци в абсолютни стойности.
Additional efforts are needed to reduce per capita waste generation and waste generation in absolute terms.
Ограничаването на оползотворяването на енергията до материали, които не подлежат на рециклиране [52], поетапното премахване на депонирането на отпадъци, които подлежат на рециклиране или оползотворяване [53], като се осигури висококачествено рециклиране, при което използването на рециклирани материали не води като цяло до неблагоприятно въздействие върху околната среда или здравето на човека, и развитието на пазари за вторични суровини също са необходими за постигането на целите за ефективност от гледна точка на използването на ресурсите.
Limiting energy recovery to non-recyclable [52] materials, phasing out landfilling of recyclable or recoverable waste [53], ensuring high quality recycling where the use of recycled material does not lead to overall adverse environmental or human health impacts, and developing markets for secondary raw materials are also necessary to achieve resource efficiency objectives.
Опасните отпадъци ще трябва да се управляват така, че да се сведат до минимум значителните неблагоприятни последици за здравето на човека и за околната среда, както беше договорено на „Рио + 20“.
Hazardous waste will need to be managed so as to minimise significant adverse effects on human health and the environment, as agreed at Rio + 20.
За постигането на тази цел следва в целия Съюз да се прилагат много по-систематично пазарни инструменти и други мерки, в които се отдава приоритет на предотвратяването, рециклирането и повторната употреба, включително разширена отговорност на производителя, като същевременно следва да се подкрепя развитието на нетоксични цикли на материалите.
To achieve that aim, market-based instruments and other measures that privilege prevention, recycling and re-use should be applied much more systematically throughout the Union, including extended producer responsibility, while the development of non-toxic material cycles should be supported.
Следва да бъдат премахнати пречките пред рециклирането на вътрешния пазар на Съюза и да се преразгледат съществуващите специфични цели за предотвратяване, повторна употреба, рециклиране, възстановяване и отклоняване от депониране, за да се премине към водена от жизнения цикъл „кръгова“ икономика, характеризираща се с последователно използване на ресурсите и близко до нулата количество на остатъчните отпадъци.
Barriers facing recycling activities in the Union internal market should be removed and existing prevention, re-use, recycling, recovery and landfill diversion targets reviewed so as to move towards a lifecycle-driven ‘circular’ economy, with a cascading use of resources and residual waste that is close to zero.
Ефикасността на използването на ресурсите във водния сектор също ще се разглежда като приоритет, за да се спомогне за постигането на добро състояние на водите.
Resource efficiency in the water sector will also be tackled as a priority to help deliver good water status.
Въпреки че сушата и недостигът на вода засягат все повече части на Европа, приблизително 20—40 % от наличната вода в Европа все още се пилее — например чрез течовете в разпределителната мрежа или чрез недостатъчно внедряване на технологиите за ефективно използване на водата.
Even though droughts and water scarcity are affecting more and more parts of Europe, an estimated 20-40 % of Europe’s available water is still being wasted, for instance, through leakages in the distribution system or inadequate uptake of water efficiency technologies.
Съгласно наличните модели все още съществуват значителни възможности за подобряване на ефективността на използването на водите в Съюза.
According to available modelling, there is still considerable scope for improving water efficiency in the Union.
Освен това се очаква растящото търсене и въздействието от изменението на климата да увеличат значително натиска върху водните ресурси на Европа.
Moreover, rising demand and the impacts of climate change are expected to increase the pressure on Europe’s water resources significantly.
В този контекст Съюзът и неговите държави членки следва да предприемат действия, за да гарантират, че гражданите имат достъп до чиста вода и че при водочерпене се зачитат пределните стойности по отношение на наличните възобновяеми водни ресурси до 2020 г. с цел поддръжката, постигането и укрепването на доброто състояние на водите в съответствие с Рамковата директива за водите, включително чрез подобряване на ефективността на използване на водата посредством използване на пазарни механизми като ценообразуване, което да отразява действителната стойност на водата, както и други инструменти, като образование и повишаване на осведомеността [54].
Against this background, the Union and its Member States should take action to ensure that citizens have access to clean water and that water abstraction respects available renewable water resource limits, by 2020, with a view to maintaining, achieving or enhancing good water status in accordance with the Water Framework Directive, including by improving water efficiency through the use of market mechanisms such as water pricing that reflects the true value of water, as well as other tools, such as education and awareness raising [54].
Най-големите сектори, потребители на вода, като енергетиката и селското стопанство, следва да бъдат насърчавани да дават предимство на най-ефективното от гледна точка на ресурсите използване на водата.
The biggest consuming sectors, such as energy and agriculture, should be encouraged to prioritise the most resource-efficient use of water.
Напредъкът ще бъде улеснен чрез ускорено демонстриране и внедряване на новаторски технологии, системи и стопански модели въз основа на Стратегическия план за изпълнение на Европейското партньорство за иновации в сферата на водите.
Progress will be facilitated by accelerated demonstration and rolling out of innovative technologies, systems and business models building on the Strategic Implementation Plan of the European Innovation Partnership on Water.
Дългосрочната и предсказуема рамка на политиката във всички тези области ще спомогне за насърчаването на инвестиции и действия, необходими за цялостното развитие на пазари за „по-зелени“ технологии и за насърчаване на устойчиви стопански решения.
A long-term and predictable policy framework in all those areas will help to stimulate the level of investments and action needed to fully develop markets for greener technologies and promote sustainable business solutions.
Нужни са показатели и специфични цели относно ефективността на използването на ресурсите, подкрепени с последователно събиране на данни, за да се предоставят необходимите насоки за лицата, вземащи решения в публичния и частния сектор за преобразяване на икономиката.
Resource efficiency indicators and targets underpinned by robust data collection would provide the necessary guidance for public and private decision-makers in transforming the economy.
След като бъдат приети на равнището на Съюза, тези показатели и цели ще станат неразделна част от 7-ата ПДОС.
Once agreed at Union level, such indicators and targets will become an integral part of the 7th EAP.
С цел да бъде подпомогнат този процес до 2015 г. следва да бъдат разработени методологии за измерване на ефективността от гледна точка на използването на ресурсите на водата, земята, материалите и въглерода.
Methodologies to measure the resource efficiency of water, land, material and carbon should be developed by 2015 to assist this process.
С цел Съюзът да се превърне в ефективна от гледна точка на използването на ресурсите, зелена и конкурентоспособна нисковъглеродна икономика със 7-ата ПДОС се гарантира, че до 2020 г.:
In order to turn the Union into a resource-efficient, green and competitive low-carbon economy, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
Съюзът ще е постигнал своите цели за 2020 г. по отношение на климата и енергията и работи за намаляване до 2050 г. на емисиите на парникови газове с 80—95 % в сравнение с нивата от 1990 г. като част от усилията в световен мащаб средното повишение на температурата да бъде ограничено на по-малко от 2 °C в сравнение с нивата преди индустриализацията, като ключова стъпка в този процес е споразумението за рамка в областта на енергетиката и климата за 2030 г.;
the Union has met its 2020 climate and energy targets and is working towards reducing by 2050 GHG emissions by 80–95 % compared to 1990 levels, as part of a global effort to limit the average temperature increase below 2 °C compared to pre-industrial levels, with the agreement of a climate and energy framework for 2030 as a key step in this process;
общото въздействие върху околната среда на всички основни сектори на икономиката на Съюза е значително намалено, ефективността на използването на ресурсите е повишена и са въведени методологии за измерване и сравнителен анализ.
the overall environmental impact of all major sectors of the Union economy is significantly reduced, resource efficiency has increased, and benchmarking and measurement methodologies are in place.
Въведени са пазарни стимули и стимули чрез политиката, които насърчават инвестициите в ефективността на използването на ресурсите, като екологичният растеж се насърчава чрез мерки за поощряване на иновациите;
Market and policy incentives that foster business investments in resource efficiency are in place, while green growth is stimulated through measures to foster innovation;
структурните промени в сферата на производството, технологиите и иновациите, както и в моделите на потребление и начина на живот са намалили общото въздействие на производството и потреблението върху околната среда — особено в секторите на храните, жилищата и мобилността;
structural changes in production, technology and innovation, as well as consumption patterns and lifestyles have reduced the overall environmental impact of production and consumption, in particular in the food, housing and mobility sectors;
отпадъците се управляват безопасно като ресурс и за да се предотвратят вредите за здравето и околната среда, генерирането на отпадъци в абсолютни стойности и генерираните отпадъци на глава от населението намаляват и депонирането е ограничено до остатъчните отпадъци (т.е. тези, които не подлежат на рециклиране и оползотворяване), като се вземат предвид удължените срокове, предвидени в член 5, параграф 2 от Директивата за депонирането [55], а оползотворяването на енергията е ограничено до материали, които не подлежат на рециклиране, като се има предвид член 4, параграф 2 от Рамковата директива за отпадъците [56];
waste is safely managed as a resource and to prevent harm to health and the environment, absolute waste generation and waste generated per capita are in decline, landfilling is limited to residual (i.e. non-recyclable and non-recoverable) waste, having regard to the postponements provided for in Article 5(2) of the Landfill Directive [55] and energy recovery is limited to non-recyclable materials, having regard to Article 4(2) of the Waste Framework Directive [56];
водният недостиг в Съюза е предотвратен или значително намален.
water stress in the Union is prevented or significantly reduced.
изцяло да се приложи законодателният пакет в областта на климата и енергетиката и бързо да се постигне съгласие относно рамката за политиката на Съюза в тази област за 2030 г., като надлежно се вземе предвид последният доклад за оценка на МКИК, като се отчетат примерните етапи, определени в Пътната карта за постигане на икономика с ниска въглеродна интензивност, както и развитията, свързани с РКООНИК и други относими процеси;
fully implementing the Climate and Energy Package and urgently agreeing on the Union’s 2030 climate and energy policy framework, with due regard for the most recent IPCC assessment report, taking into account the indicative milestones set out in the Low-Carbon Roadmap, as well as developments within the UNFCCC and other relevant processes;
широко да се прилагат „най-добрите налични техники“ в контекста на Директивата относно емисиите от промишлеността и да се увеличат усилията за насърчаване на внедряването на новаторски технологии, процеси и услуги;
generalising the application of ‘Best Available Techniques’ in the context of the Industrial Emissions Directive and enhancing efforts to promote the uptake of emerging innovative technologies, processes and services;
да се насърчат усилията на публичния и частния сектор за изследвания и иновации, необходими за разработването и внедряването на новаторски технологии, системи и бизнес модели, които да ускорят прехода към нисковъглеродна, ефективна от гледна точка на използването на ресурсите, безопасна и устойчива икономика и да намалят разходите за този преход; допълнително да се развие подходът, посочен в Плана за действие за екоиновации, като се определят приоритетите за прогресивни иновации, както и за промени на системата, насърчаване на по-голям пазарен дял за зелените технологии в Съюза и увеличаване на конкурентоспособността на европейския екологичен отрасъл; установяване на показатели и определяне на реалистични и постижими цели за ефективност на използването на ресурсите;
giving impetus to the public and private research and innovation efforts required for the development and uptake of innovative technologies, systems and business models which will speed up and lower the cost of transition to a low-carbon, resource-efficient, safe and sustainable economy. Further developing the approach set out in the Eco-innovation Action Plan, identifying priorities for incremental innovation as well as system changes, promoting a larger market share of green technologies in the Union and enhancing the competitiveness of the European eco-industry. Establishing indicators and setting realistic and achievable targets for resource efficiency;
до 2015 г. да се разработят методологии за измерване и сравнителен анализ за ефективност от гледна точка на използването на ресурсите на земята, въглерода, водите и материалите, и да се направи оценка на целесъобразността на включването на водещ показател и цел в Европейския семестър;
developing measurement and benchmarking methodologies by 2015 for resource efficiency of land, carbon, water and material use and assessing the appropriateness of the inclusion of a lead indicator and target in the European Semester;
да се установи по-съгласувана политическа рамка за устойчиво производство и потребление, включително, когато е целесъобразно, да се обединят съществуващите инструменти в съгласувана правна рамка;. да се направи преглед на законодателството относно продуктите с цел да се подобрят екологичните характеристики и ефективност от гледна точка на използването на ресурсите на продуктите през целия им жизнен цикъл; да се насърчи потребителското търсене на екологично устойчиви продукти и услуги чрез политики, които благоприятстват тяхната наличност, достъпност, функционалност и привлекателност; да се разработят показатели и реалистични и постижими цели за намаляване на общото въздействие от потреблението;
establishing a more coherent policy framework for sustainable production and consumption including, where appropriate, the consolidation of existing instruments into a coherent legal framework. Reviewing product legislation with a view to improving the environmental performance and resource efficiency of products throughout their lifecycle. Stimulating consumer demand for environmentally sustainable products and services through policies which promote their availability, affordability, functionality and attractiveness. Developing indicators and realistic and achievable targets for the reduction of the overall impact of consumption;
да се разработят програми за обучение, насочени към „зелени“ работни места;
developing training programmes geared towards green jobs;
да се увеличат усилията за постигане на съществуващите цели и да се извърши преглед на подходите към „зелените“ обществени поръчки, включително техния обхват, за да се увеличи тяхната ефективност; за предприятията от Съюза да се създаде на мрежа от „зелени“ възложители на доброволна основа;
increasing efforts to reach existing targets and reviewing approaches to green public procurement, including its scope, in order to increase its effectiveness. Establishing a voluntary green purchaser network for Union businesses;
изцяло да се приложи законодателството на Съюза в областта на отпадъците.
fully implementing Union waste legislation.
Това прилагане ще включва прилагане на йерархията на отпадъците в съответствие с Рамковата директива за отпадъците и ефективното използване на пазарни инструменти и други мерки, за да се гарантира, че: 1) депонирането е ограничено до остатъчните отпадъци (т.е. тези, които не подлежат на рециклиране и оползотворяване), като се вземат предвид удължените срокове, предвидени в член 5, параграф 2 от Директивата за депонирането; 2) оползотворяването на енергия е ограничено само от материали, които не подлежат на рециклиране, като се взема предвид член 4, параграф 2 от Рамковата директива за отпадъците; 3) рециклираните отпадъци се използват като основен и надежден източник на суровини за Съюза чрез разработването на нетоксични цикли на материалите; 4) опасните отпадъци се управляват безопасно и генерирането им е намалено; 5) незаконните превози на отпадъци са премахнати чрез строг мониторинг; и 6) намалени са хранителните отпадъци.
Such implementation will include applying the waste hierarchy in accordance with the Waste Framework Directive and the effective use of market-based instruments and other measures to ensure that: (1) landfilling is limited to residual (i.e. non-recyclable and non-recoverable) waste, having regard to the postponements provided for in Article 5(2) of the Landfill Directive; (2) energy recovery is limited to non-recyclable materials, having regard to Article 4(2) of the Waste Framework Directive; (3) recycled waste is used as a major, reliable source of raw material for the Union, through the development of non-toxic material cycles; (4) hazardous waste is safely managed and its generation is reduced; (5) illegal waste shipments are eradicated, with the support of stringent monitoring; and (6) food waste is reduced.
Провеждат се прегледи на съществуващото законодателство в областта на продуктите и отпадъците, включително преглед на основните цели на съответните директиви за отпадъците, въз основа на Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, с цел напредък към постигането на кръгова икономика, и премахване на пречките на вътрешния пазар пред дейности по екологосъобразното рециклиране в Съюза.
Reviews of existing product and waste legislation are carried out, including a review of the main targets of the relevant waste directives, informed by the Roadmap to a Resource Efficient Europe, so as to move towards a circular economy; and internal market barriers for environmentally-sound recycling activities in the Union are removed.
Изискват се кампании за информиране на обществеността, за да се изгради съзнание и разбиране на политиката в областта на отпадъците и да се насърчи промяна в поведението;
Public information campaigns are required to build awareness and understanding of waste policy and to stimulate a change in behaviour;
да се подобри ефективността на използване на водата чрез определяне на цели на равнище речни басейни и мониторинг във връзка с това, въз основа на обща методология за цели в областта на ефективното използване на водите, която да бъде разработена в рамките на процеса на Общата стратегия за изпълнение, и чрез използване на пазарни механизми, като например ценообразуване на водата, както е предвидено в член 9 от Рамковата директива за водите и, когато е целесъобразно, други пазарни мерки.
improving water efficiency by setting and monitoring targets at river basin level on the basis of a common methodology for water efficiency targets to be developed under the Common Implementation Strategy process, and using market mechanisms, such as water pricing, as provided for in Article 9 of the Water Framework Directive and, where appropriate, other market measures.
Разработване на подходи за управлениена пречистените отпадъчни води.
Developing approaches to manage the use of treated wastewater.
Приоритетна цел № 3:
Priority objective 3:
Закрила на гражданите на Съюза от свързани с околната среда въздействия и рискове за здравето и благосъстоянието им
To safeguard the Union’s citizens from environment-related pressures and risks to health and well-being
Законодателството на Съюза в областта на околната среда доведе до значителни ползи за здравето и благосъстоянието на населението.
Union environment legislation has delivered significant benefits for the health and well-being of the public.
Въпреки това замърсяването на водите, замърсяването на въздуха и химикалите остават сред най-тревожните екологични проблеми за широката общественост в Съюза [57].
However, water pollution, air pollution and chemicals remain among the general public’s top environmental concerns in the Union [57].
Според оценка на Световната здравна организация (СЗО) на екологични стресови фактори се дължат между 15 % и 20 % от всички смъртни случаи в 53 европейски държави [58].
The World Health Organisation (WHO) estimates that environmental stressors are responsible for between 15 % and 20 % of all deaths in 53 European countries [58].
Според ОИСР до 2050 г. замърсяването на въздуха в градската среда ще стане основна екологична причина за смъртност в световен мащаб.
According to the OECD, urban air pollution is set to become the primary environmental cause of mortality worldwide by 2050.