natgillin/translations-raw huggingface dataset:
празнотите в данните и знанията – необходими са авангардни научни изследвания, за да се запълнят тези празноти, и подходящи инструменти за моделиране с цел по-добро разбиране на сложните проблеми, свързани с промените в околната среда, като въздействието от изменението на климата и въздействието на природните бедствия, последиците от загубата на биологични видове за екосистемните услуги, праговете и повратните точки за околната среда.
data and knowledge gaps — advanced research is required to fill such gaps and adequate modelling tools are needed to better understand complex issues related to environmental change, such as the impact of climate change and natural disasters, the implications of species loss for ecosystem services, environmental thresholds and ecological tipping points.
Въпреки че наличните данни напълно оправдават предпазните действия в тези области, по-нататъшни изследвания върху планетарните граници, рисковете за системата и способността на обществото ни да се справи с тях ще спомогнат за разработването на най-подходящите ответни мерки.
While available evidence fully warrants precautionary action in such areas, further research into planetary boundaries, systemic risks and our society’s ability to cope with them will support the development of the most appropriate responses.
Това следва да включва инвестиции за запълване на празнотите в данните и знанията, картографиране и оценка на екосистемните услуги, разбиране на ролята на биологичното разнообразие като фактор за такива услуги, както и разбиране за начина, по който биологичното разнообразие се адаптира към изменението на климата и по който загубата на биологично разнообразие засяга човешкото здраве;
This should include investment in filling data and knowledge gaps, mapping and assessing ecosystem services, understanding the role of biodiversity in underpinning such services, as well as understanding how biodiversity adapts to climate change and how the loss of biodiversity affects human health;
преходът към приобщаваща зелена икономика налага да се обърне необходимото внимание на взаимодействието между социално-икономическите и екологичните фактори.
the transition to an inclusive green economy requires giving proper consideration to the interplay between socioeconomic and environmental factors.
Ако разбираме по-добре моделите за устойчиво производство и потребление, начина за по-точно отчитане на разходите и ползите при действие и разходите при бездействие, механизма, по който промените в поведението на индивида и обществото допринасят за екологични резултати, и въздействието на световните тенденции върху околната среда в Европа, това може да спомогне инициативите в областта на политиката да са насочени в по-голяма степен към повишаване на ефективността на използването на ресурсите и намаляване на въздействието върху околната среда;
Improving our understanding of sustainable consumption and production patterns, how the costs and benefits of action and the costs of inaction can be considered more accurately, how changes in individual and societal behaviour contribute to environmental outcomes and how Europe’s environment is affected by global megatrends can help to better target policy initiatives towards improving resource efficiency and relieving pressure on the environment;
все още съществуват неясноти относно последиците за здравето на човека и околната среда от ендокринните разрушители, комбинираните ефекти от химикалите, определени съдържащи се в продукти химикали и определени наноматериали.
there are still uncertainties surrounding the human health and environmental implications of endocrine disruptors, the combined effects of chemicals, certain chemicals in products and certain nanomaterials.
Запълването на оставащите празноти от знания може да ускори вземането на решения и да позволи по-нататъшното развитие на достиженията на правото в областта на химикалите да е насочено в по-голяма степен към проблемните области, като същевременно допринася за насърчаването на по-устойчив подход на използване на химикали.
Filling the remaining knowledge gaps can accelerate decision-making and enable the further development of the chemicals-related acquis to better target areas of concern, and also help to stimulate a more sustainable approach to the use of chemicals.
Следва да се обмисли създаването на база от данни за целия Съюз с цел повишаване на прозрачността и регулаторния надзор върху наноматериалите.
A Union-wide database should be considered, in order to increase the transparency and regulatory oversight of nanomaterials.
По-доброто разбиране на екологичните фактори и равнищата на излагане на въздействия, които оказват влияние върху здравето на човека и околната среда, ще позволи да бъдат предприети превантивни мерки на политиката.
An improved understanding of the environmental factors and the levels of exposure affecting human health and the environment would allow preventive policy actions to be taken.
Целенасоченият биомониторинг, когато е оправдан от конкретни безпокойства, може да осигури на органите по-обстоен поглед върху текущото излагане на населението на замърсители, особено на уязвимите групи от населението, като например децата, и да предостави по-добри данни за насочването на подходящи реакции;
Targeted human biomonitoring, when justified by specific concerns, can provide authorities with a more comprehensive view of actual exposure of the population to pollutants, especially sensitive population groups such as children, and can provide better evidence for guiding appropriate responses;
с цел развитие на мащабен подход за свеждане до минимум на излагането на опасни вещества, в частност на уязвимите групи, включително децата и бременните жени, ще бъде създадена база от знания за излагането на въздействието и токсичността на химикалите.
in order to develop a comprehensive approach to minimising exposure to hazardous substances, in particular for vulnerable groups, including children and pregnant women, a chemical exposure and toxicity knowledge base will be established.
Това, заедно с разработването на документи с насоки относно методите на изпитване и методологиите на оценка на риска, ще ускори ефективното и адекватно вземане на решения, което ще доведе до иновации и до развитието на устойчиви заместители, включително нехимически решения;
This, together with the development of guidance documentation on test methods and risk assessment methodologies will accelerate efficient and appropriate decision-making, which is conducive to innovation and the development of sustainable substitutes including non-chemical solutions;
с цел да се гарантира, че всички сектори допринасят в усилията за борба с изменението на климата, е необходима ясна представа за измерването и мониторинга на емисиите на парникови газове, както и за събирането на данни, което понастоящем е непълно в ключови сектори.
ensuring all sectors contribute to efforts to combat climate change requires a clear overview of GHG measurement, monitoring and data collection, which is currently incomplete for key sectors.
„Хоризонт 2020“ ще предостави възможност да се съсредоточат изследователските усилия и да се мобилизира иновативният потенциал на Европа чрез обединяване на ресурси и знания в различни области и дисциплини в рамките на Съюза и в международен мащаб.
Horizon 2020 will provide the opportunity to focus research efforts and to deploy Europe’s innovation potential by bringing together resources and knowledge across different fields and disciplines within the Union and internationally.
Новите и възникващите проблеми, произтичащи от бързото, изпреварващо политиката развитие на технологиите в области като наноматериали и материали със сходни свойства, неконвенционални енергийни източници, улавяне и съхранение на въглеродния диоксид, както и електромагнитни вълни, представляват предизвикателства за управлението на риска и могат да породят противоречиви интереси, потребности и очаквания.
New and emerging issues arising from rapid technological developments that outpace policy, such as nanomaterials and materials with similar properties, unconventional energy sources, carbon capture and storage and electromagnetic waves, pose risk management challenges and can give rise to conflicting interests, needs and expectations.
Това на свой ред може да доведе до повишаване на общественото безпокойство и евентуална враждебност към новите технологии.
This in turn can lead to increasing public concern and potential hostility to new technologies.
Поради това е необходимо да се осигури по-широк, изричен обществен дебат относно рисковете, свързани с околната среда, и евентуалните компромисни решения, които сме готови да приемем с оглед на понякога непълната или неясна информация за новопоявили се рискове и как те следва да бъдат третирани.
There is therefore a need to ensure a broader, explicit societal debate about the environmental risks and possible trade-offs that we are willing to accept in the light of sometimes incomplete or uncertain information about emerging risks and how they should be handled.
Систематичният подход към управлението на рисковете, свързани с околната среда, ще подобри капацитета на Съюза за своевременно установяване на технологичните промени и съответно реагиране, като в същото време ще успокои обществеността.
A systematic approach to environmental risk management will improve the Union’s capacity to identify and act upon technological developments in a timely manner, while providing reassurance to the public.
С цел да се подобри базата от знания и данни за политиката на Съюза в областта на околната среда със 7-ата ПДОС се гарантира, че до 2020 г.:
In order to improve the knowledge and evidence base for Union environment policy, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
създателите на политики и заинтересованите страни разполагат с по-богата база за разработване и прилагане на политики в областта на околната среда и климата, включително за разбиране на въздействието върху околната среда на дейностите на човека и за измерване на разходите и ползите от дадено действие или разходите от дадено бездействие;
policy-makers and stakeholders have a more informed basis for developing and implementing environment and climate policies, including understanding the environmental impacts of human activities and measuring the costs and benefits of action and the costs of inaction;
значително ще се подобри разбирането за възникващите рискове, свързани с околната среда и климата, както и способността за оценка и управление на тези рискове;
the understanding of, and the ability to evaluate and manage, emerging environmental and climate risks are greatly improved;
ще се укрепи връзката между политиката в областта на околната среда и науката в тази област, включително достъпността на данни за гражданите и приноса на гражданската наука;
the environment science-policy interface is strengthened, including the accessibility of data for citizens and the contribution of citizens’ science;
влиянието на Съюза и неговите държави членки в международните научно-политически форуми ще се засили с цел подобряване на базата от знания за международната политика в областта на околната среда.
the impact of the Union and its Member States in international science-policy fora is enhanced in order to improve the knowledge base for international environment policy.
да се координират, споделят и насърчават научноизследователските усилия на равнището на Съюза и на равнището на държавите членки за запълване на основните празноти в знанията в областта на околната среда, включително за рискове от пресичане на екологични повратни точки и планетарни граници;
coordinating, sharing and promoting research efforts at Union and Member State level with regard to addressing key environmental knowledge gaps, including the risks of crossing environmental tipping-points and planetary boundaries;
да се възприеме систематичен и интегриран подход към управлението на риска, в частност във връзка с оценката и управлението на нови и възникващи области на политиката и свързани рискове, както и адекватността и съгласуваността на регулаторните ответни мерки.
adopting a systematic and integrated approach to risk management, particularly in relation to the evaluation and management of new and emerging policy areas and related risks as well as the adequacy and coherence of regulatory responses.
Това би могло да спомогне за насърчаването на по-нататъшни изследвания относно опасностите от нови продукти, процеси и технологии;
This could help to stimulate further research on the hazards of new products, processes and technologies;
да се опрости, рационализира и модернизира събирането, управлението, споделянето и повторното използване на данни и информация за околната среда и изменението на климата, включително разработването и въвеждането на обща информационна система за околната среда;
simplifying, streamlining and modernising environmental and climate change data and information collection, management, sharing and re-use, including the development and implementation of a Shared Environmental Information System;
да се разработи мащабна база от знания за излагането на химикали и за токсичността им, която да се основава на данни, получени при възможност без изпитвания върху животни; да се продължи координираният подход на Съюза в областта на биомониторинга на човека и околна среда, включително, когато е целесъобразно, установяване на стандартизирани изследователски протоколи и критерии за оценка;
developing a comprehensive chemical exposure and toxicity knowledge base which draws on data generated without animal testing where possible. Continuing the Union’s coordinated approach to human and environmental biomonitoring including, where appropriate, standardisation of research protocols and assessment criteria;
да се засили сътрудничеството на международно равнище, на равнището на Съюза и на равнището на държавите членки по отношение на връзката между науката за околната среда и политиката.
intensifying cooperation at international, Union and Member State level on the environment science-policy interface.
Приоритетна цел № 6:
Priority objective 6:
Осигуряване на инвестиции за политиката в областта на околната среда и климата и предприемане на мерки по отношение на външните за околната среда фактори
To secure investment for environment and climate policy and address environmental externalities
Ще са необходими подходящи инвестиции от публични и частни източници в усилията за постигане на целите, посочени в 7-ата ПДОС.
The efforts required to achieve the objectives set out in the 7th EAP will need adequate investment from public and private sources.
В същото време, докато много държави се борят да се справят с икономическата и финансовата криза, необходимостта от икономически реформи и намаляване на публичния дълг разкрива нови възможности за бързо преминаване към ефективна от гледна точка на използването на ресурсите, безопасна и устойчива нисковъглеродна икономика.
At the same time, while many countries are struggling to cope with the economic and financial crisis, the need for economic reforms and the reduction of public debts offer new opportunities to move rapidly towards a more resource-efficient, safe and sustainable low-carbon economy.
Привличането на инвестиции в някои области понастоящем е трудно, в частност поради липсата или нарушаването на ценовите сигнали, дължащо се на несъобразяването по подходящ начин с разходите за околната среда или на публични субсидии за дейности, увреждащи околната среда.
Attracting investment in some areas is currently difficult in particular because of the absence of, or distortion to, price signals arising from a failure to account properly for environmental costs or from public subsidies for environmentally harmful activities.
Съюзът и неговите държави членки ще трябва да създадат правилните условия, за да гарантират подходящата реакция на външните за околната среда фактори, включително чрез гарантиране, че на частния сектор са изпратени правилните пазарни сигнали с надлежно отчитане на всякакви неблагоприятни социални въздействия.
The Union and its Member States will need to put in place the right conditions to ensure that environmental externalities are adequately addressed, including by ensuring that the right market signals are sent to the private sector, with due regard to any adverse social impacts.
Това ще включва по-систематичното прилагане на принципа „замърсителят плаща“, в частност чрез постепенното премахване на вредни за околната среда субсидии на равнището на Съюза и на равнището на държавите членки, ръководено от Комисията с основан на действия подход, inter alia, по линия на Европейския семестър, и обмисляне на фискални мерки в подкрепа на устойчивото използване на ресурси, като например пренасочване на данъчното облагане от трудовите доходи към замърсяването на околната среда.
This will involve applying the polluter-pays principle more systematically, in particular through phasing out environmentally harmful subsidies at Union and Member State level, guided by the Commission, using an action-based approach, inter alia, via the European Semester, and considering fiscal measures in support of sustainable resource use such as shifting taxation away from labour towards pollution.
Тъй като природните ресурси стават все по-оскъдни, икономическите доходи и печалбите от собствеността върху тях или от монопола върху използването им могат да се увеличат.
As natural resources become increasingly scarce, the economic rent and profits associated with their ownership or exclusive use may increase.
Публичната намеса, за да се гарантира, че тези доходи не са прекомерни и че външните фактори са взети предвид, ще доведе до по-ефективно използване на тези ресурси и ще спомогне да се избегне изкривяване на пазарните условия, както и да се генерират приходи за обществения сектор.
Public intervention to ensure that such rents are not excessive and that externalities are taken into account will lead to a more efficient use of those resources and will help to avoid market distortions, as well as generate public revenue.
В рамките на Европейския семестър ще бъдат следвани приоритети в областта на околната среда и климата, включително посредством водещи показатели, когато тези приоритети са от значение за перспективите за устойчив растеж на отделните държави членки, до които са отправени конкретни за тях препоръки.
Environment and climate priorities will be pursued in the framework of the European Semester, including via lead indicators where those priorities are relevant to the sustainable growth prospects of individual Member States to which country-specific recommendations are addressed.
Други пазарни инструменти, като например плащания за екосистемни услуги, следва да се използват по-широко на равнището на Съюза и на национално равнище за насърчаване на участието на частния сектор и устойчивото управление на природния капитал.
Other market-based instruments, such as payments for ecosystem services, should be used more extensively at Union and national level to incentivise private sector involvement and the sustainable management of natural capital.
Частният сектор и по-специално МСП следва също да бъде насърчаван да се възползва от възможностите, предоставяни от новата финансова рамка на Съюза, за да засили участието си в усилията за постигане на целите, свързани с климата и околната среда, особено по отношение на дейностите за екоиновации и внедряване на нови технологии.
The private sector, in particular SMEs, should also be encouraged to take up opportunities offered under the new Union financial framework to step up its involvement in efforts to achieve environment and climate objectives, especially in relation to eco-innovation activities and the uptake of new technologies.
В рамките на европейските партньорства за иновации следва да се насърчават публично-частни инициативи за екоиновации, като например Партньорството за иновации в сферата на водите [74].
Public-private initiatives for eco-innovation should be promoted under European Innovation Partnerships, such as the Innovation Partnership on Water [74].
Чрез новата рамка за новаторски финансови инструменти [75] следва да се улесни достъпът на частния сектор до финансови инвестиции в областта на околната среда — особено във връзка с биологичното разнообразие и изменението на климата.
Through the new framework for Innovative Financial Instruments [75], private sector access to finance for investments in environment, in particular biodiversity and climate change, should be facilitated.
Европейските предприятия следва още повече да бъдат насърчавани да оповестяват като част от своите финансови отчети информация в сферата на околната среда в степен, надхвърляща изискваната съгласно действащото законодателство на Съюза [76].
European enterprises should be further encouraged to disclose environmental information as part of their financial reporting, beyond the extent required under existing Union legislation [76].
В своите предложения за многогодишната финансова рамка на Съюза за периода 2014—2020 г. Комисията увеличи степента на отразяване на целите, свързани с относно околната среда и климата, във всички инструменти за финансиране от Съюза, за да се предоставят на държавите членки възможности да постигнат съответните цели.
In its proposals for the 2014–2020 Union Multiannual Financial Framework, the Commission has improved the mainstreaming of environment and climate objectives in all Union funding instruments in order to provide opportunities for Member States to achieve related objectives.
Тя предложи също увеличаване на свързаните с климата разходи на най-малко 20 % от целия бюджет.
It has also proposed raising climate-related expenditure to at least 20 % of the whole budget.
За ключови области на политиката като селското стопанство, развитието на селските райони и политиката на сближаване, стимулите за предоставяне на благоприятни за околната среда обществени блага и услуги, следва да се засилят, а финансирането – да се обвърже със свързани с околната среда предварителни условия, включително спомагателни (допълнителни) мерки.
In key policy areas such as agriculture, rural development and cohesion policy, incentives for the provision of environmentally-beneficial public goods and services should be enhanced, and funding linked to environment-related ex-ante conditionalities, including supporting (‘flanking’) measures.
Това следва да гарантира, че средствата се изразходват по-ефективно и с оглед на целите, свързани с околната среда и климата.
This should ensure that funds are spent more effectively and in line with environment and climate objectives.
Тези предложения предвиждат постигане на съгласуваност между политиките на Съюза и съответни финансови ресурси за тяхното изпълнение и допълнителни средства за околната среда и във връзка с изменението на климата, така че действително да се получат видими и ясни ползи на място.
Those proposals envisage matching Union policies with coherent financial resources for implementation, and additional funds for the environment and climate change, so as to effectively deliver tangible and coherent benefits on the ground.
В допълнение към това рационализиране програмата LIFE [77] ще позволи средствата да бъдат комбинирани и по-добре съгласувани с политическите приоритети по по-стратегически, икономически ефективен начин в подкрепа на мерките във връзка с околната среда и климата, посредством осъществяването на редица проекти, включително „интегрирани проекти“.
In addition to such mainstreaming, the LIFE programme [77] will allow funds to be combined and better aligned with policy priorities in a more strategic, cost-effective way, in support of environment and climate-related measures, through the deployment of a range of projects, including ‘integrated projets’.
Увеличеният капитал, предоставен на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) в рамките на Пакта за растеж и работни места от 2012 г., осигурява допълнителен източник на инвестиции [78], които следва да се изразходват в съответствие с целите на Съюза в областта на околната среда и климата.
The increased capital provided to the European Investment Bank (EIB) as part of the 2012 Compact for Growth and Jobs provides an additional source of investment [78] which should be spent in line with Union environment and climate objectives.