natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Комисията покани заинтересованите страни да представят мнения.
The Commission invited interested parties to submit comments.
Германските органи представиха своя отговор с писмо от 9 април 2010 г.
The German authorities submitted their reply by letter dated 9 April 2010.
В Брюксел бяха проведени две срещи с германските органи, на 9 април 2010 г. и на 3 юни 2010 г. Германия представи допълнителна информация на 2 юли 2010 г. Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
Two meetings with the German authorities were held in Brussels on 9 April 2010 and 3 June 2010. Germany submitted further information on 2 July 2010. The Commission did not receive any comments from interested parties.
Обща информация
Background
Корпоративното данъчно облагане в Германия се основава главно на Закона за данъка върху доходите (Einkommensteuergesetz, наричан по-долу: EStG) и KStG.
Corporate taxation in Germany is based mainly on the Income Tax Act (Einkommensteuergesetz, hereinafter: EStG) and the KStG.
Член 10d, параграф 2 от EStG позволява загубите, натрупани през данъчната година, да бъдат пренасяни, т.e. в съответствие с принципа за платежоспособност облагаемите приходи през бъдещи данъчни години може да бъде намален чрез прихващане на загубите до максимален размер от 1 млн. EUR всяка година.
§10d(2) EStG allows losses incurred in a tax year to be carried forward, i.e. according to the ability-to-pay principle, taxable income in future tax years may be reduced by setting off the losses up to a maximum of EUR 1 million each year.
Съгласно член 8, параграф 1 от KStG тази възможност за пренасяне на загуби е приложима също за предприятия, подлежащи на облагане с корпоративен данък.
Under §8(1) KStG, this possibility to carry forward losses also applies to entities subject to corporate income tax.
Възможността за пренасяне на загуби доведе до търговия с кухи предприятия (Mantelgesellschaften), които отдавна са прекратили каквато и да е стопанска дейност, но все още имат загуби, които са пренесени от минали периоди.
The possibility of carry-forward of losses resulted in trade in empty-shell companies (Mantelgesellschaften), which had long ceased any economic activity but still retained losses that had been carried forward.
За да противодейства на търговията с кухи предприятия през 1997 г. немският законодател ограничи възможността за пренасяне на загуби чрез въвеждането в член 8, параграф 4 от KStG на правило за придобиване на кухи предприятия (Mantelkaufregelung).
To counteract the trade in empty-shell companies, in 1997 the German legislator restricted the possibility of carrying forward losses by introducing in §8(4) KStG the shell acquisition rule (Mantelkaufregelung).
Правилото ограничава пренасянето на загуби към такива корпоративни образувания, които са юридически и икономически идентични с образуванието, натрупало загубите.
The rule restricted loss carry-forward to those corporate entities that were legally and economically identical to the entity that incurred the losses.
Правилото не съдържа определение на понятието „икономически идентичен“, но включва един отрицателен и два положителни примера:
The rule does not contain a definition of ‘economically identical’, but gives one negative and two positive examples:
корпоративното образувание не е икономически идентично, ако повече от половината от неговите дялове са прехвърлени и ако след това образуванието продължи стопанската си дейност или я започне отново с преимуществено нови активи;
a corporate entity is not economically identical if more than half of its shares are transferred and if the entity then continues its economic activity or starts it again with predominantly new assets;
корпоративното образувание обаче е икономически идентично, ако вливането на нови активи е единствено за целите на преструктурирането на генериращото загуби образувание и ако дейността, която е довела до пренасянето на неприспаднати загуби, продължи в сравними мащаби през следващите 5 години;
a corporate entity is economically identical, however, if the injection of new assets is solely for the purpose of restructuring the loss-making entity and if the activity which gave rise to the unrelieved loss carry-forward continues on a comparable scale for the following five years;
корпоративното образувание е икономически идентично също и ако вместо да влива нови активи, придобиващото образувание покрие загубите, които са натрупани в генериращото загуби образувание.
a corporate entity is also economically identical if, rather than injecting new assets, the acquiring entity covers the losses that have accrued at the loss-making entity.
Последните два примера обикновено се цитират като „Sanierungsklausel“ (клауза, позволяваща преструктурирането на предприятия в затруднение).
The last two examples were commonly referred to as the ‘Sanierungsklausel’ (clause allowing for restructuring of companies in difficulty).
Член 8, параграф 4 от KStG е отменен считано от 1 януари 2008 г. със Закона за реформа на данъчното облагане на предприятия от 2008 г. (Unternehmensteuerreformgesetz).
§8(4) KStG was repealed with effect from 1 January 2008 by the Business Taxation Reform Act 2008 (Unternehmensteuerreformgesetz).
Същият нормативен акт въвежда новия член 8c, параграф 1 от KStG, който налага много по-строги ограничения в сравнение с член 8, параграф 4 от KStG относно пренасянето на загуби в случай на промени в дяловото участие в корпоративно образувание.
The same act introduced the new §8c(1) KStG, which imposes much tighter restrictions than §8(4) KStG on loss carry-forward in the case of changes in the shareholding of a corporate entity.
Съгласно новото правило:
Under the new rule:
неизползваните загуби се губят изцяло, ако повече от 50 % от дяловия капитал, правата на членство, правата на собственост или правата на глас бъдат прехвърлени на купувач;
unused losses are forfeited entirely if more than 50 % of the share capital, membership rights, ownership rights or voting rights is transferred to an acquirer;
ако в рамките на период от пет години повече от 25 %, но не повече от 50 % от дяловия капитал, правата на членство, правата на собственост или правата на глас бъдат прехвърлени, неизползваните загуби се губят пропорционално.
if, within a period of five years, more than 25 % but not more than 50 % of the share capital, membership rights, ownership rights or voting rights is transferred, unused losses are forfeited on a pro rata basis.
Първоначално в новото правило не са предвидени изключения за предприятия, които са в процес на преструктуриране и в същото време са предмет на съществена промяна в собствеността.
Initially the new rule did not provide any exception for companies in the process of restructuring and at the same time subject to a significant change in ownership.
Съгласно обяснителния меморандум, приет от немския парламент със Закона за реформа на данъчното облагане на предприятия от 2008 г., целта на замяната на член 8, параграф 4 от KStG с новия член 8c, параграф 1 от KStG е да се опростят правилата (в обяснителния меморандум се посочва, че практическото прилагане на член 8, параграф 4 от KStG е породило много сложни правни въпроси) и по-добре да се противодейства на злоупотребите.
According to the explanatory memorandum adopted by the German Parliament with the Business Taxation Reform Act 2008, the purpose of replacing §8(4) KStG by the new §8c(1) KStG was to simplify the rules (the explanatory memorandum states that the practical application of §8(4) KStG had raised many difficult legal questions) and to better target abuse [4].
Законодателят е съзнавал, че промяната означава, че в случай на преструктуриране на предприятие в затруднение, което води до промяна в собствеността, пренасянето на загуби вече няма да е възможно.
The legislator was aware that the change meant that, in the case of a restructuring of an undertaking in difficulty which implied a change in ownership, carry-forward of losses would no longer be possible.
Това обаче се е считало за приемливо, тъй като в такава ситуация данъчните органи биха могли да се откажат от събиране на данъчните задължения въз основа на съображения за справедливост, дори без изрична законодателна разпоредба [5].
This was regarded as acceptable, however, since the tax authorities could waive tax debts in such a situation based on considerations of equity, even without explicit legislative provision [5].
През юни 2009 г. с изменение на член 8c от KStG е въведен член 8c, параграф 1a от KStG, съгласно който пренасянето на загуби все пак е възможно, когато предприятие в затруднение бива придобито с цел преструктуриране.
In June 2009 an amendment to §8c KStG introduced §8c(1a) KStG, under which loss carry-forward is still possible where a company in difficulty is acquired for the purpose of restructuring.
Това изменение съставлява част от Закона за облекчения за гражданите — Здравноосигурителна каса (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) [6].
This amendment formed part of the Citizens’ Relief Act — Health Insurance Fund (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) [6].
Новата разпоредба отново е наречена Sanierungsklausel или нова Sanierungsklausel, за да се разграничава от предшестващия я член 8, параграф 4 от KStG.
The new provision is again referred to as Sanierungsklausel or new Sanierungsklausel in order to distinguish it from its predecessor §8(4) KStG.
Тя въвежда изключение от ограничението върху пренасянето на загуби, въведено в действие от 1 януари 2008 г. с член 8c, параграф 1 от KStG.
It creates an exception to the limitation of tax loss carry-forward introduced with effect from 1 January 2008 by §8c(1) KStG.
Съгласно член 8c, параграф 1a от KStG, корпоративно образувание може да пренася загуби въпреки промяна в неговото дялово участие, която попада в обхвата на член 8c, параграф 1 от KStG, при положение че са изпълнени следните условия:
Under §8c(1a) KStG, a corporate entity can carry forward losses despite a change in its shareholding that is caught by §8c(1) KStG provided the following requirements are met:
придобиването е с цел преструктуриране на корпоративното образувание [7];
the acquisition serves the purpose of restructuring the corporate entity [7];
предприятието е изпаднало или съществува вероятност да изпадне в несъстоятелност или свръхзадлъжнялост към момента на придобиването [8];
the company is, or is likely to be, insolvent or over-indebted at the time of the acquisition [8];
основните стопански структури на предприятието са запазени, което налага:
the company’s fundamental business structures are preserved, which requires:
изпълнението от корпоративното образувание на споразумение между управителния и работническия съвет (Betriebsvereinbarung) относно запазването на работни места, или
the corporate entity to honour an agreement between management and works council (Betriebsvereinbarung) on the preservation of jobs, or
запазването на 80 % от работните места (спрямо годишната стойност на заплатите) през първите пет години след придобиването, или
preservation of 80 % of the jobs (in terms of the average annual wage bill) for the first five years following the acquisition, or
вливането на значителни стопански активи или отписването на задължения, които все още имат икономическа стойност в рамките на дванадесет месеца; стопанските активи са значителни, ако представляват най-малко 25 % от активите от предходната финансова година; всички трансфери обратно към придобиващото предприятие през първите три години се приспадат;
injections of significant business assets or write-off of debts which still have an economic value within 12 months; business assets are significant if they represent at least 25 % of the assets of the previous financial year; any transfer back to the acquiring entity within the first three years are deducted;
през първите пет години след придобиването предприятието не променя сектора или дейността си;
the company does not change sector of activity during the five years following the acquisition;
към момента на придобиването предприятието не е преустановило дейност.
the company had not ceased operation at the time of the acquisition.
Член 8c, параграф 1a от KStG влиза в сила на 10 юли 2009 г. и се прилага с обратна сила от 1 януари 2008 г.
§8c(1a) KStG entered into force on 10 July 2009 and applies retroactively from 1 January 2008.
Първоначално член 8c, параграф 1a от KStG е въведен само за ограничен период — до 31 декември 2009 г. На 22 декември 2009 г. обаче, като част от Закона за ускоряване на икономическия растеж от 2009 г. (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) [9], германският парламент прие разпоредба, с която се заличава съответната клауза за изтичане на срока на действие от KStG.
Initially, §8c(1a) KStG was introduced only for a limited time, until 31 December 2009. However, on 22 December 2009, as part of the Economic Growth Acceleration Act 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) [9], the German Parliament adopted a provision that deleted the corresponding sunset clause from the KStG.
Трябва да се отбележи, че пренесените загуби от минали периоди могат да бъдат приспаднати само от печалбата на предприятието, което се преструктурира.
It should be noted that the losses carried forward can be offset only against the profits of the company that is being restructured.
Придобиващото предприятие не може да приспада загубите от собствената си печалба.
The acquiring company cannot offset the losses against its own profits.
Това е валидно, дори ако придобиващото предприятие консолидира своите данъчни задължения на равнище група, тъй като с член 15, първо изречение, номер 1 от KStG се забранява пренасянето на загуби, ако контролирано дъщерно предприятие (Organgesellschaft) съставлява част от интегрирана група (Organschaft) [10].
This holds true even if the acquiring company consolidates its tax liabilities at group level since §15, first sentence, number 1 KStG prohibits loss carry-forward if a controlled subsidiary company (Organgesellschaft) forms part of an integrated group (Organschaft) [10].
Съгласно немското законодателство в областта на корпоративното данъчно облагане обаче такива загуби не се губят; те просто се „замразяват“ на равнището на образуванието и могат да се използват единствено, след като предприятието вече не е консолидирано.
However, under German corporate tax law such losses are not forfeited; they are merely ‘frozen’ at the level of the entity and may be used only once the company is no longer consolidated.
Няма ограничение във времето за пренасянето на тези „замразени“ загуби.
There is no time limit for the carry-forward of these ‘frozen’ losses.
Придобиващото предприятие се възползва косвено от член 8c, параграф 1a от KStG, тъй като след успешното завършване на процеса на преструктуриране данъчната тежест на преструктурираното предприятие се намалява.
The acquiring company benefits indirectly from §8c(1a) KStG because, once the restructuring process has been successfully completed, the tax burden of the restructured entity is reduced.
Нещо повече, придобиващото предприятие разбира се може да обедини част или всички свои дейности в придобитото предприятие и по този начин да използва пренесените загуби.
Furthermore, the acquiring company may of course merge part or all of its activities into the acquired company and hence use the losses carried forward.
Съпоставка между член 8c, параграф 1a от KStG и член 8, параграф 4 от KStG
Comparison between §8c(1a) KStG and §8(4) KStG
Новото правило в член 8c, параграф 1a от KStG се различава от предишното правило — отмененият член 8 параграф 4 от KStG — по един важен аспект, който е от ключово значение за оценката за целите на държавната помощ.
The new rule in §8c(1a) KStG differs from the preceding rule, the repealed §8(4) KStG, in one important aspect which is crucial for the assessment for State aid purposes.
Съгласно член 8c, параграф 1 от KStG предприятието губи правото да пренася своите загуби, когато повечето от половината дялове са прехвърлени, освен ако е приложима Sanierungsklausel.
Under §8c(1) KStG, a company forfeits its loss carry-forward where more than half of the shares are transferred, unless the Sanierungsklausel is applicable.
Следователно основното правило е загуба на правото за пренасяне на загуби при значителни промени в собствеността.
Thus, the general rule is the forfeiture of loss carry-forwards on significant changes in ownership.
Следователно съществуващата Sanierungsklausel е изключение от общото правило.
The existing Sanierungsklausel therefore is the exception to the general rule.
Съгласно предишния член 8, параграф 4 от KStG общото правило е било продължаване на пренасянето на загуби в случай на значителни промени в собствеността, при условие че предприятието е било икономически идентично.
Under the earlier §8(4) KStG, the general rule was continuation of loss carry-forwards in the case of significant changes in ownership, provided that the company was economically identical.
Целта на това изключение е било предотвратяването на злоупотреби, например под формата на търговия с кухи предприятия.
This exception was intended to prevent abuse, for example in the form of trading in shell companies.
РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
THE OPENING DECISION
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на настоящата мярка.
By letter dated 24 February 2010 the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of this measure.
В решението за откриване Комисията изрази становището, че член 8c, параграф 1a от KStG поставя разграничение между финансово стабилни генериращи загуби предприятия и предприятия, които са (потенциално) неплатежоспособни или свръхзадлъжнели, като облагодетелства само последните.
In the opening decision, the Commission took the view that §8c(1a) KStG differentiates between financially sound loss-making companies and companies that are (potentially) insolvent or over-indebted, by benefiting only the latter.
Следователно изглежда, че член 8c, параграф 1a от KStG се отклонява от референтната система, съгласно която и двата типа предприятия не биха имали право да пренасят загуби.
§8c(1a) KStG thus seemed to depart from the system of reference, according to which both types of companies would not be eligible for loss carry-forward.
Поради това Комисията достигна до предварителното заключение, че мярката е селективна и представлява държавна помощ, тъй като изглежда, че са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
The Commission therefore reached the preliminary conclusion that the measure is selective and constitutes State aid, since the preconditions of Article 107(1) TFEU appeared to be fulfilled.
Накрая Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярката с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, както е тълкуван във Временната рамка [11], и с член 107, параграф 3, буква в), както е тълкуван в Насоките за оздравяване и преструктуриране [12] и Насоките за регионалните помощи [13].
Finally, the Commission expressed its doubts about the compatibility of the measure with Article 107(3)(b) TFEU, as interpreted by the Temporary Framework [11], and with Article 107(3)(c), as interpreted by the Rescue and Restructuring Guidelines [12] and the Regional Aid Guidelines [13].
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз [14].
The decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [14].
Комисията покани Германия и заинтересованите страни да представят мнения.
The Commission invited Germany and interested parties to submit comments.
След откриването на официалната процедура за разследване германското федерално министерство на финансите даде указания на данъчната администрация, отговорна за събирането на данъците, да преустанови прилагането на член 8c, параграф 1a от KStG, докато Комисията вземе окончателно решение по случая, и да уведоми засегнатите предприятия, че в случай на отрицателно окончателно решение от страна на Комисията държавната помощ ще трябва да бъде възстановена [15].
After the opening of the formal investigation procedure, the German Federal Ministry for Finance instructed the tax authorities responsible for tax collection to cease applying §8c(1a) KStG until the Commission had adopted a final decision in the case and to inform the entities concerned that in the event of a negative final decision by the Commission, State aid would have to be recovered [15].
КОМЕНТАРИ НА ГЕРМАНИЯ
COMMENTS BY GERMANY
Германия счита, че член 8c, параграф 1a от KStG не представлява държавна помощ по три причини:
Germany takes the view that §8c(1a) KStG does not constitute State aid, for three reasons:
той е в съответствие с принципа за частен кредитор на пазара (вж. 4.1);
it complies with the private market creditor principle (see 4.1);
той не е селективен (вж. 4.2);
it is not selective (see 4.2);
той е обоснован от естеството и цялостната структура на германската данъчна система (вж. 4.3)
it is justified by the nature and the overall structure of the German tax system (see 4.3).
В допълнение Германия твърди, че новата Sanierungsklausel в член 8c, параграф 1a от KStG по същество съответства на старата Sanierungsklausel в член 8, параграф 4 от KStG, която никога не е критикувана от Комисията (вж. 4.4), и че редица други държави-членки са въвели подобни данъчни правила (вж. 4.5).
Germany further argues that the new Sanierungsklausel in §8c(1a) KStG corresponds in essence to the old Sanierungsklausel in §8(4) KStG, which had never been criticised by the Commission (see 4.4) and that a number of other Member States had similar tax rules in place (see 4.5).
Съответствие с принципа за частен кредитор на пазара
Compliance with the private market creditor principle
Този аргумент се изтъква от Германия за първи път в нейно писмо от 2 юли 2010 г. Германия твърди, че позоваване на принципа за частния кредитор може да се прави също по отношение на данъчни задължения или квазиданъчни задължения [16].
This argument was put forward by the German authorities for the first time in their letter dated 2 July 2010. Germany claims that the private creditor principle may be also invoked with respect to tax debts or quasi-tax debts [16].
Твърди се, че отношението на германската държава към нейните данъкоплатци е сравнимо с отношението между частен кредитор и длъжник, които са обвързани с дългосрочен договор, като например договор за наем или трудов договор.
The relationship of the German State towards its taxpayers is argued to be comparable with the relationship between a private creditor and a debtor, which are linked by a long-term contract, such as a rent contract or an employment contract.
Според германските органи частният кредитор, който е страна по дългосрочен договор, би се отказал от част от своите бъдещи вземания, ако това би позволило на друго предприятие да придобие контрол върху длъжника, осигурявайки по този начин продължаването на дългосрочния договор.
In the view of the German authorities, a private creditor party to a long-term contract would forego part of their future claims, if that enabled another undertaking to take over the debtor, thus ensuring the continuation of the long-term contract.
Отсъствие на селективност
Absence of selectivity
Германия счита, че член 8c, параграф 1a от KStG представлява обща мярка, тъй като може да се използва от всички предприятия, независимо от региона, сектора и размера им.
Germany takes the view that §8c(1a) KStG is a general measure, since it may be used by all undertakings, regardless of their region, sector and size.
Германия подчертава, че по отношение на всяко предприятие съществува възможност да изпадне в затруднение извън неговия контрол и да се превърне в кандидат за прилагане на правилото.
Germany points out that any undertaking could potentially find itself in financial difficulties outside its control and be a candidate for application of the rule.