natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Цифровизацията и запазването на европейското културно наследство, което включва печатните издания (книги, списания, вестници), снимки, музейни експонати, архивни документи, звукови и аудиовизуални материали, паметници и археологически обекти (наричани по-долу „материали в областта на културата“), е една от ключовите области, към които е насочена Програмата в областта на цифровите технологии.
The digitisation and preservation of Europe’s cultural memory which includes print (books, journals and newspapers), photographs, museum objects, archival documents, sound and audiovisual material, monuments and archaeological sites (hereinafter ‘cultural material’) is one of the key areas tackled by the Digital Agenda.
Стратегията на ЕС за цифровизацията и съхранението се основава на работата, извършена през последните няколко години в рамките на инициативата за цифровите библиотеки.
The EU’s strategy for digitisation and preservation builds on the work done over the last few years in the digital libraries initiative.
Европейските действия в тази област, включително разработването на Europeana — европейската цифрова библиотека, архив и музей, бяха подкрепени от Европейския парламент и от Съвета многократно, като последните актове на подкрепа бяха една резолюция на Парламента от 5 май 2010 г. и заключенията на Съвета от 10 май 2010 г. В работния план за културата за периода 2011—2014 г., установен от Съвета на неговото заседание на 18 и 19 ноември 2010 г., се подчертава необходимостта от координирано усилие в областта на цифровизацията.
The European actions in this area, including the development of Europeana, Europe’s digital library archive and museum, were supported by the European Parliament and the Council, most recently in a Parliament resolution of 5 May 2010 and the Council Conclusions of 10 May 2010. The Workplan for Culture 2011-14, established by the Council at its meeting of 18 and 19 November 2010, highlights the need for a coordinated effort in the area of digitisation.
На 28 август 2006 г. Комисията издаде препоръка към държавите-членки, насочена към оптимизирането на икономическия и културния потенциал на европейското културно наследство с помощта на Интернет.
On 28 August 2006, the Commission issued a Recommendation to the Member States with a view to optimising, by means of the Internet, the economic and cultural potential of Europe’s cultural heritage.
Докладите на държавите-членки за изпълнението на препоръките от 2008 и 2010 г. показват, че е отбелязан напредък.
The Member States’ reports on the implementation of the Recommendation of 2008 and 2010 show that progress has been made.
Степента на постигнатия напредък обаче не е еднаква в отделните държави-членки, както и за различните точки от препоръката.
However, progress is not consistent across the Member States and is uneven for the different points of the Recommendation.
Освен това условията за начинания в областта на цифровизацията и за сътрудничество на европейско равнище се промениха значително през последните няколко години.
Moreover the context for digitisation efforts and for collaboration at European level has changed considerably over the last few years.
Сред новите фактори са стартирането на Europeana през ноември 2008 г., публикуването на доклада „Новото възраждане“ от „Съвета на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“ от 10 януари 2011 г. и предложението на Комисията за директива за осиротелите произведения от 24 май 2011 г.
New elements include the launch of Europeana in November 2008, the publication of the report ‘The New Renaissance’ by the ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’ of 10 January 2011 and the Commission’s proposal for an Orphan Works Directive of 24 May 2011.
Поради това на държавите-членки следва да бъде препоръчан актуализиран пакет от мерки за цифровизацията и осигуряването на достъп до културното наследство чрез Интернет, както и за неговото съхранение в цифров вид.
Therefore, an updated set of measures for digitising and bringing cultural heritage online and for digital preservation should be recommended to the Member States.
В този контекст разработването на цифровизирани материали от библиотеки, архиви и музеи следва и в бъдеще да се насърчава, за да се гарантира, че Европа ще запази своята водеща роля в света в областта на културата и творческото съдържание и ще използва по най-добрия начин своето културно богатство.
In that context, the development of digitised material from libraries, archives and museums should be further encouraged in order to ensure that Europe maintains its place as a leading international player in the field of culture and creative content and uses its wealth of cultural material in the best possible way.
Както се подчертава от „Съвета на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“, Европа трябва да действа незабавно, за да се възползва от предимствата на цифровизацията и съхранението в цифров вид.
As underlined by the ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’, Europe needs to act now to reap the benefits of digitisation and digital preservation.
Ако държавите-членки не увеличат инвестициите си в тази област, съществува риск културните и икономическите предимства на цифровия преход да бъдат оползотворени в други континенти, но не и в Европа.
If Member States do not step up their investments in this area, there is a risk that the cultural and economic benefits of the digital shift will materialise in other continents and not in Europe.
Достъпността на материали в областта на културата чрез Интернет ще даде възможност на гражданите в цяла Европа да ги използват за развлекателни цели, проучвания или работа.
The online accessibility of cultural material will make it possible for citizens throughout Europe to access and use it for leisure, studies or work.
Тя ще придаде ясен профил в Интернет на многообразното и многоезиково наследство на Европа, а цифровизацията на това богатство ще помогне на културните институции в Европа да продължат да изпълняват своята мисия за предоставяне на достъп до нашето наследство и неговото съхранение в онлайн среда.
It will give Europe’s diverse and multilingual heritage a clear profile on the Internet, and the digitisation of their assets will help Europe’s cultural institutions to continue carrying out their mission of giving access to and preserving our heritage in the digital environment.
Освен това цифровизираните материали могат да бъдат повторно използвани за търговски и нетърговски цели, като например разработване на учебно и образователно съдържание, създаване на документални филми, туристически приложения, игри, анимации и инструменти за проектиране, при пълно зачитане на авторското право и сродните му права.
Moreover, the digitised material can be reused – for both commercial and non-commercial purposes – for uses such as developing learning and educational content, documentaries, tourism applications, games, animations and design tools, provided that this is done with full respect for copyright and related rights.
Това ще представлява важен принос за развитието на творческите отрасли, които създават 3,3 % от БВП на ЕС и предоставят 3 % от работните места.
This will give an important input to the creative industries, which account for 3,3 % of EU GDP and 3 % of employment.
Тези отрасли са изправени пред преход към цифрови технологии, разчупващ традиционните модели, преобразуващ веригите за създаване на добавена стойност и налагащ необходимостта от нови бизнес модели.
These industries are faced with a digital transition that is shaking up traditional models, transforming value chains and calling for new business models.
Цифровизацията и предоставянето на по-широк достъп до културните ресурси предлагат изключителни икономически възможности и са съществено условие за по-нататъшното развитие на културния и творческия капацитет на Европа и за нейното икономическо присъствие в тази област.
Digitising and providing wider access to cultural resources offers enormous economic opportunities and is an essential condition for the further development of Europe’s cultural and creative capacities and of its industrial presence in this field.
Цифровизацията е важно средство за подобряване на достъпа до материали в областта на културата и за тяхното използване.
Digitisation is an important means for ensuring greater access to and use of cultural material.
Координирането на действията на държавите-членки за цифровизация на тяхното културно наследство би довело до по-голяма съгласуваност при подбора на материали и до избягване на припокриване при цифровизацията.
Concerted action by the Member States to digitise their cultural heritage would lend greater coherence to the selection of material and would avoid overlap in digitisation.
То би довело също така до по-голяма сигурност за предприятията, инвестиращи в технологии за цифровизация.
It would also lead to a more secure climate for companies investing in digitisation technologies.
Провеждането на прегледи на настоящите и планираните дейности по цифровизацията и поставянето на количествени цели за цифровизацията биха допринесли за постигането на тези цели.
Overviews of current and planned digitisation activities and quantitative targets for digitisation would contribute to achieving those objectives.
Разходите по цифровизацията на цялото културно наследство на Европа са високи и не могат да бъдат покрити само чрез публично финансиране.
The cost of digitising the whole of Europe’s cultural heritage is high and cannot be covered by public funding alone.
Под формата на спонсориране на цифровизацията от частния сектор или партньорства между публичния и частния сектор е възможно въвличането на частни субекти в усилията за цифровизация, което следва да бъде насърчавано и занапред.
Private sector sponsoring of digitisation or partnerships between the public and private sectors can involve private entities in digitisation efforts and should be further encouraged.
С цел да бъдат справедливи и уравновесени, тези партньорства следва да отговарят на редица основни принципи.
In order to be fair and balanced, these partnerships should comply with a number of key principles.
По-специално е необходимо да се установят срокове за преференциално използване на цифровизираните материали.
In particular it is necessary to set time limits for the preferential use of the digitised material.
„Съветът на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“ посочи, че максималният период за преференциално използване на материалите, цифровизирани в публично-частни партньорства, следва да бъде не по-дълъг от седем години.
The ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’ indicated that the maximum time for preferential use of the material digitised in public-private partnerships should not be longer than 7 years.
Структурните фондове на ЕС могат да бъдат използвани и се използват за съфинансиране на дейностите по цифровизацията като част от проекти с въздействие върху регионалната икономика.
The EU Structural Funds can be and are being used to co-fund digitisation activities as part of projects having an impact on the regional economy.
Тяхното използване обаче може да бъде по-широко и систематично.
However, such use could be more widespread and systematic.
Ефективността на масовата цифровизация може да се повиши с увеличаването на нейния мащаб.
Mass digitisation processes can gain in efficiency due to scale.
Поради това следва да се насърчава ефикасното използване на капацитета за цифровизация и, когато е възможно, съвместното ползване на оборудването за цифровизация от различни културни институции и държави.
Therefore, the efficient use of digitisation capacity and, where possible, the sharing of digitisation equipment between cultural institutions and countries should be encouraged.
Само част от материалите, съхранявани в библиотеки, архиви и музеи, е обществено достояние, в смисъл че тя не е (повече) предмет на права върху интелектуалната собственост, докато останалата част от тези материали е защитена от такива права.
Only part of the material held by libraries, archives and museums is in the public domain, in the sense that it is not or is no longer covered by intellectual property rights, while the rest is protected by intellectual property rights.
Тъй като правата върху интелектуалната собственост са основен инструмент за насърчаване на творческата дейност, материалите от европейското културно наследство следва да бъдат цифровизирани, предоставяни и съхранявани при пълно зачитане на авторското право и сродните му права.
Since intellectual property rights are a key tool to stimulate creativity, Europe’s cultural material should be digitised, made available and preserved in full respect of copyright and related rights.
На 24 май 2011 г. Комисията представи предложение за директива за осиротелите произведения.
On 24 May 2011 the Commission made a proposal for a Directive for orphan works.
С цел да разгърне пълния си ефект тя следва да бъде приета и приложена на практика без забавяне, за да се осигури хармонизиран подход към осиротелите произведения в целия ЕС.
In order to have its full effect it should be rapidly adopted and implemented to ensure a harmonised approach to the issue of orphan works throughout the EU.
За широкомащабната цифровизация на изчерпани в търговската мрежа произведения в държавите-членки може да се окаже необходима законодателна подкрепа за лицензионни решения, разработени доброволно от заинтересовани страни, като се взема предвид необходимостта от постигане на трансграничен ефект.
For the large-scale digitisation of out-of-commerce works, legislative backing for licensing solutions voluntarily developed by stakeholders may be needed in the Member States, taking into account the need to ensure a cross-border effect.
В това отношение подходът, възприет при организирания от Комисията диалог между заинтересованите страни, относно изчерпаните книги и научни списания, който доведе до меморандум за разбирателство, подписан в Брюксел на 20 септември 2011 г., следва да се разглежда като образец за по-нататъшни диалози за улесняване на споразумения за цифровизация на възможно най-голям обем материали, изчерпани в търговската мрежа.
In this context, the approach followed in the stakeholders’ dialogue, sponsored by the Commission, on out-of-commerce books and learned journals, which resulted in a Memorandum of Understanding signed in Brussels on 20 September 2011, should be seen as a model for further dialogues to facilitate agreements for the digitisation of as much of the out-of-commerce material as possible.
Свързани на европейско равнище бази данни за правата могат да намалят разходите за транзакции по уреждане на правата.
Rights information databases connected at European level can bring down transaction costs for rights clearance.
Поради това такива механизми следва да се насърчават в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни.
Such mechanisms should therefore be encouraged in close cooperation with all stakeholders.
С цел да се осигури широк достъп и възможности за използване на съдържание, представляващо обществено достояние, е необходимо да се гарантира, че това съдържание ще остане обществено достояние и след като бъде цифровизирано.
In order to allow wide access to and use of public domain content, it is necessary to ensure that public domain content remains in the public domain once digitised.
Следва да се избягва нанасянето на неуместни цифрови „водни знаци“ или използването на други визуални защитни мерки за означаване на собственост или произход върху копия на материали, които са обществено достояние.
The use of intrusive watermarks or other visual protection measures on copies of public domain material as a sign of ownership or provenance should be avoided.
Europeana, европейската цифрова библиотека, архив и музей, започна своята работа на 20 ноември 2008 г. По-нататъшното развитие на платформата Europeana ще зависи до голяма степен от начина, по който държавите-членки и културните им институции я захранват със съдържание и насочват вниманието на гражданите към нея.
Europeana, Europe’s digital library, archive and museum, was launched on 20 November 2008. The further development of the Europeana platform will depend to a large extent on the way the Member States and their cultural institutions feed it with content, and make it visible to citizens.
Мерките за постигане на тази цел следва да бъдат насърчавани.
Measures to achieve this effect should be encouraged.
В момента Europeana осигурява пряк достъп до над 19 милиона цифровизирани обекта.
Currently, Europeana gives direct access to more than 19 million digitised objects.
Само 2 % от тези обекти са звукови или аудиовизуални материали.
Only 2 % of these objects are sound or audiovisual material.
Увеличаването на достъпното чрез Europeana съдържание, включително видовете материали, които понастоящем са по-слабо представени, ще направи платформата по-интересна за потребителите и поради това следва да се насърчава.
Increasing the content accessible through Europeana, including types of material that are currently underrepresented, will make the site more interesting for the users, and should therefore be encouraged.
Общата цел броят на обектите да достигне 30 милиона до 2015 г. е в съответствие със стратегическия план за Europeana и представлява важен етап в процеса на цифровизация на цялото европейско културно наследство до 2025 г. Осигуряването на достъп чрез Europeana до всички шедьоври, представляващи публично достояние (основните културни или исторически материали и обекти, определени и подбрани от държавите-членки), ще обогати съдържанието на платформата в съответствие с очакванията на ползвателите.
The overall target of 30 million objects by 2015 is in line with Europeana’s strategic plan, and a stepping stone for getting Europe’s entire cultural heritage digitised by 2025. The availability of all public domain masterpieces (key cultural or historical works and objects, as determined and selected by the Member States) through Europeana will enrich the content of the site, in line with the expectations of the users.
Издаването на разпоредби в държавите-членки, гарантиращи достъп чрез Europeana до всички съществени материали, цифровизирани с обществени средства, ще ускори развитието на платформата и ще създаде ясна рамка за участието на културни институции със съдържание, поради което въвеждането на такива разпоредби следва да бъде насърчавано.
Provisions in the Member States ensuring that all material digitised with public funding is made available through Europeana would boost the development of the platform and create a clear framework for the content contribution by cultural institutions, and the introduction of such provisions should therefore be encouraged.
Материалите в цифров вид трябва да бъдат администрирани и поддържани, тъй като съответните файлове могат да станат нечетливи, ако използваните хардуер и софтуер излязат от употреба. Те могат да бъдат изгубени вследствие на остаряването на запаметяващите устройства или капацитетът на тези устройства да бъде надхвърлен в резултат на огромния обем ново и променящо се съдържание.
Digital material has to be managed and maintained, otherwise files may be unreadable when the hardware and software used to store them becomes obsolete, material may be lost when storage devices deteriorate over time, and storage devices could be overwhelmed by the sheer volume of new and changing content.
Въпреки постигнатия в целия ЕС напредък относно съхраняването на цифрови материали, в няколко държави-членки липсват ясни и всеобхватни политики по отношение на съхраняването на цифрово съдържание.
In spite of progress made across the EU on the preservation of digital material, in several Member States no clear and comprehensive policies are in place on the preservation of digital content.
Липсата на такива политики представлява риск за по-нататъшното съществуване на цифровизирани материали и може да доведе също и до загуба на материали, изготвени от самото начало в цифров формат (цифрови материали „по рождение“).
The absence of such policies poses a threat to the survival of digitised material and may also result in the loss of material produced in digital format (born digital material).
Разработването на ефективни средства за съхранение в цифров вид има значителни последици, които надхвърлят рамките на културните институции.
The development of effective means of digital preservation has far-reaching implications that go beyond cultural institutions.
Въпросите на съхранението в цифров вид са от значение за всяка една частна или публична организация, която е задължена или желае да съхранява цифрови материали.
Questions of digital preservation are relevant for any private or public organisation, which is obliged or which wishes to preserve digital material.
Съхранението в цифров вид поставя проблеми от финансов, организационен и технически характер и понякога налага актуализиране на законодателни разпоредби.
Digital preservation poses challenges of a financial, organisational, and technical nature and sometimes requires an update of legislative provisions.
Няколко държави-членки въведоха или обмислят въвеждането на правни задължения, изискващи от производителите на цифрови материали да предоставят едно или повече копия от своите материали на упълномощен орган за депозиране.
Several Member States have introduced or are considering legal obligations requiring producers of digital material to make one or more copies of their material available to a mandated deposit body.
Ефикасни разпоредби и практики за уредено със закон депозиране могат да сведат до минимум административната тежест за собствениците на съдържание и депозитарните институции и поради това са препоръчителни.
Efficient provisions and practices for legal deposit can minimise the administrative burden on content holders and deposit institutions alike, and should therefore be recommended.
Ефективното сътрудничество между държавите-членки е необходимо, за да се избегнат значителни различия в правилата, уреждащи депозирането на цифрови материали, така че то следва да бъде насърчавано.
Effective collaboration between Member States is necessary to avoid a wide variation in the rules governing the deposit of digital material and should be encouraged.
Една нова техника за извличане на материали от Интернет с цел съхраняване е т.нар. web harvesting (т.е. „прибиране на реколтата в уеб“).
Web-harvesting is a new technique for collecting material from the Internet for preservation purposes.
Тя предвижда активното извличане на цифрови материали от упълномощени институции вместо изчакване те да бъдат депозирани, като по този начин се свежда до минимум административната тежест за производителите на такива материали. Поради това в националните законодателства следва да се предвиди съответна разпоредба.
It involves mandated institutions actively collecting material instead of waiting for it to be deposited, thus minimising the administrative burden on producers of digital material, and national legislation should therefore make provision for it.
Що се отнася до кинематографични произведения, настоящата препоръка допълва в някои аспекти Препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2005 г. относно филмовото наследство и конкурентоспособността на обвързаните с него икономически дейности [1],
In as far as cinematographic works are concerned the present Recommendation complements the Parliament and Council Recommendation of 16 November 2005 on film heritage and the competitiveness of related industrial activities [1] on a number of aspects,
ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:
HEREBY RECOMMENDS THAT MEMBER STATES:
Цифровизация — организация и финансиране
Digitisation: organisation and funding