natgillin/translations-raw huggingface dataset:
В своето Решение 92/547/Евратом от 16 ноември 1992 г. за удължаване срока на статута на „Kernkraftwerk Lingen GmbH“ като съвместно предприятие [2] Съветът признава, че в Общността не е имало еквивалентни на тези програми и прилагането им е важно за натрупването на полезен опит за ядрения сектор и за бъдещото развитие на ядрената енергетика в Общността.
In its Decision 92/547/Euratom of 16 November 1992 extending the status of Kernkraftwerk Lingen GmbH as a joint undertaking [2], the Council recognised that there was no equivalent to these programmes in the Community, that implementation thereof was important and that they provided useful experience for the nuclear industry and the future development of nuclear energy in the Community.
За да постигне тази цел, HKG поиска удължаване срока на неговия статут на съвместно предприятие, считано от 1 януари 1999 г.
In order to achieve its objective, HKG requested the extension of its joint-undertaking status with effect from 1 January 1999.
С Решение 2002/355/Евратом [3] Съветът удължи срока на статута на HKG като съвместно предприятие до 31 декември 2009 г., за да даде възможност на HKG да завърши програмите си по извеждане от експлоатация и наблюдение, по-специално чрез облекчаване на финансовата тежест.
By Decision 2002/355/Euratom [3], the Council extended the status of HKG as a joint undertaking until 31 December 2009 to enable HKG to complete its decommissioning and surveillance programmes, in particular by lightening the financial burden.
Периодът на удължаване съответстваше на продължителността на срока на действие на споразуменията, сключени между Федерална република Германия, провинция Северен Рейн-Вестфалия, HKG и неговите членове за финансиране на дейностите на HKG.
The extension period corresponded to the duration of arrangements concluded between the German Federal Republic, the Land of North Rhine-Westphalia, HKG and its members for financing HKG’s activities.
С писмо от 26 април 2010 г. HKG поиска допълнително удължаване срока на статута на съвместно предприятие с още 25 години с оглед постигане на целите му.
By letter, dated 26 April 2010, HKG asked for the further extension of the joint-undertaking status for another 25 years in order to achieve its objectives.
Удължаването срока на статута на съвместно предприятие следва да позволи HKG да завърши своите програми по извеждането от експлоатация и наблюдение, по-специално чрез облекчаване на финансовата тежест.
Extension of its joint-undertaking status should enable HKG to complete its decommissioning and surveillance programmes, in particular by lightening the financial burden.
Споразуменията, сключени между Федерална република Германия, провинция Северен Рейн-Вестфалия, HKG и неговите членове за финансиране на дейностите на HKG важат само за периода до 31 декември 2017 г.
The arrangements concluded between the German Federal Republic, the Land of North Rhine-Westphalia, HKG and its members for financing HKG’s activities apply only for a period up to 31 December 2017.
Следователно срокът на статута на съвместно предприятие на HKG следва да бъде удължен за същия период,
HKG’s joint-undertaking status should therefore be extended for the same period,
С настоящото срокът на статута на съвместно предприятие, по смисъла на Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, предоставен на Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG), се удължава с осем години, считано от 1 януари 2010 г.
The joint-undertaking status, within the meaning of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, granted to Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) is hereby extended for eight years with effect from 1 January 2010.
Целта на HKG е да изпълнява програма за извеждане от експлоатация на атомната електроцентрала, намираща се в Uentrop (област Unna) във Федерална република Германия, до етапа на безопасно заграждение и след това да изпълнява програма за наблюдение на заградените ядрени инсталации.
The objective of HKG shall be to implement a programme for decommissioning the nuclear power station located at Uentrop (Unna district) in the Federal Republic of Germany, up to the safe enclosure stage and, thereafter, to carry out a programme of surveillance of the enclosed nuclear installations.
Адресати на настоящето решение са държавите-членки и HKG.
This Decision is addressed to the Member States and to HKG.
Съставено в Люксембург на 17 юни 2011 година.
Done at Luxembourg, 17 June 2011.
ОВ L 165, 20.6.1974 г., стр. 7.
OJ L 165, 20.6.1974, p. 7.
ОВ L 352, 2.12.1992 г., стр. 9.
OJ L 352, 2.12.1992, p. 9.
ОВ L 123, 9.5.2002 г., стр. 53.
OJ L 123, 9.5.2002, p. 53.
за предоставяне на разрешение на Румъния да прилага специална мярка за дерогация от член 193 от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност
authorising Romania to introduce a special measure derogating from Article 193 of Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax
С писма, регистрирани в Комисията на 4 ноември 2009 г., 2 юли 2010 г., 26 юли 2010 г. и 20 декември 2010 г., Румъния поиска разрешение да разполага за период от две години с възможността чрез дерогация от член 193 от Директива 2006/112/ЕО да определя като платец на данъка върху добавената стойност (ДДС) данъчно задълженото лице, което е получател на доставки на някои житни растения и маслодайни семена.
By letters registered at the Commission on 4 November 2009, 2 July 2010, 26 July 2010 and 20 December 2010, Romania requested authorisation, for a period of 2 years, to designate as liable to value added tax (VAT) the taxable persons to whom supplies of certain cereals and oilseeds are made, by way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC.
Тя заяви, че няма да иска удължаване на срока на действие на посоченото разрешение.
It has said that it will not seek renewal of this authorisation.
С писмо от 15 март 2011 г. Комисията предаде на останалите държави-членки отправеното от Румъния искане.
The Commission forwarded Romania’s request to the other Member States by letter of 15 March 2011.
С писмо от 22 март 2011 г. Комисията уведоми Румъния, че разполага с цялата информация, която счита за необходима за оценката на искането.
By letter of 22 March 2011, the Commission notified Romania that it had all the information it considered necessary for appraisal of the requests.
Румъния е установила избягване на данъчно облагане в търговията с някои непреработени селскостопански продукти, житни растения или маслодайни семена.
Romania has found cases of tax evasion in the trade in certain unprocessed agricultural products, cereals and oilseeds.
Действително някои оператори не внасят ДДС в държавната хазна след доставката на техните продукти, особено когато са ги придобили, без да заплатят данъка преди това.
Some operators do not pay VAT to the Treasury after delivering their products, especially if they have acquired them without payment of input tax.
В случай че разполагат с валидна фактура, техните клиенти обаче си запазват правото за приспадане на ДДС.
Their customers, however, are entitled to deduct the VAT as they are in possession of a valid invoice.
Определянето на данъчно задълженото лице, което е получател на доставените стоки, като платец на ДДС на мястото на доставчика би представлявало спешна временна мярка, която би могла да прекрати тази форма на избягване на данъчно облагане.
Designating the taxable person to whom the goods are supplied as liable for the VAT instead of the supplier would be a temporary emergency measure that would put an end to this form of evasion.
Двугодишното прилагане на тази специална мярка следва да осигури на Румъния времето, което ѝ е необходимо за въвеждането на съвместими с Директива 2006/112/ЕО окончателни мерки в сектора на селското стопанство, които да предотвратят и отстранят тази форма на избягване на данъчно облагане.
Application of that special measure for 2 years should give Romania time to introduce in the agricultural sector definitive measures compatible with Directive 2006/112/EC that would prevent and combat this form of evasion.
С цел да предотврати изместването на измамната дейност към етапа на преработка на стоките в хранителни или промишлени продукти или към друг вид продукти Румъния следва обаче да въведе в същото време подходящи мерки за деклариране и контрол по отношение на съответните данъчно задължени лица и да нотифицира Комисията затова.
To prevent the fraudulent activity being transferred to the processing stage of food or industrial goods, or to other products, Romania should introduce at the same time appropriate declaration and control measures and notify the Commission thereof.
Стоките, за които се отнася настоящата специална мярка, следва да се определят, като се използва Комбинираната номенклатура, установена с Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа [2], за да може настоящата специална мярка да се прилага единствено по отношение на непреработени селскостопански продукти и съответните данъчно задължени лица да избегнат несъразмерната административна тежест или рисковете за тяхната правна сигурност.
To ensure that the special measure applies only to unprocessed agricultural products and that the taxable persons concerned do not incur disproportionate administrative costs or run any risk as to legal certainty, the goods covered by the special measure should be determined by using the combined nomenclature laid down in Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff [2].
Настоящата специална мярка е обоснована и пропорционална на поставените цели.
The special measure is justified and proportionate to the objectives pursued.
Действително тя има ограничен срок на прилагане и се отнася само до някои точно определени продукти, които по принцип не са предназначени в този си вид за крайно потребление и са били предмет на избягване на данъчно облагане, довели до значителни загуби на приходи от ДДС.
It is of fixed duration and concerns only a number of clearly designated products that are not normally used in the unaltered state for final consumption and have been the subject of tax evasion activities that have caused a substantial loss of VAT revenue.
Предвид мащаба на посочените данъчни загуби настоящата мярка следва да бъде приета в най-кратки срокове.
Given the scale of this lost tax revenue, the measure should be adopted as soon as possible.
Настоящата специална мярка няма да промени като цяло размера на приходите на Румъния от данък върху добавената стойност, събиран на етапа на крайното потребление и няма да повлияе отрицателно върху собствените ресурси на Съюза от ДДС,
The special measure will not affect the overall amount of VAT revenue of Romania collected at the stage of final consumption and will have no adverse impact on the Union’s own resources accruing from VAT,
Чрез дерогация от член 193 от Директива 2006/112/ЕО на Румъния се разрешава да определя като платец на ДДС данъчно задълженото лице, което е получател на доставка на следните стоки от Комбинираната номенклатура, установена с Регламент (ЕИО) № 2658/87:
By way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC, Romania is hereby authorised to designate as the person liable to pay VAT the taxable recipient of supplies of the following goods, as set out in the combined nomenclature established by Regulation (EEC) No 2658/87:
Лимец, предназначен за посев
Spelt for sowing
Мека пшеница за посев
Common wheat, seed
Друг лимец и мека пшеница, непредназначени за посев
Other spelt and common wheat, not for sowing
Семена от репица или рапица, дори натрошени
Rape or colza seeds, whether or not broken
Предвиденото в член 1 разрешение подлежи на въвеждане от страна на Румъния на задължения за деклариране и подходящи и ефективни мерки за контрол по отношение на данъчно задължените лица, които доставят стоките, за които се прилага посоченото разрешение.
The authorisation provided for in Article 1 is subject to Romania’s introducing declaration obligations and appropriate and effective control measures with respect to taxable persons who supply the goods to which that authorisation applies.
Румъния нотифицира Комисията за въвеждането на задълженията и мерките, посочени в първа алинея.
Romania shall notify the Commission of the introduction of the obligations and measures referred to in the first paragraph.
Настоящото решение поражда действие от датата на нотифицирането му.
This Decision shall take effect on the date of its notification.
Прилага се от 1 юни 2011 г. до 31 май 2013 г.
It shall apply from 1 June 2011 until 31 May 2013.
относно държавната помощ C 26/09 (ex N 289/09), която Латвия възнамерява да приведе в действие за преструктурирането на AS Parex banka
on the State aid C 26/09 (ex N 289/09) which Latvia is planning to implement for the restructuring of AS Parex banka
На 10 ноември 2008 г. Латвия уведоми Комисията относно пакет от мерки в полза на AS Parex banka (наричана по-долу „Parex banka“), имащи за цел да подпомогнат стабилността на финансовата система, който бе одобрен с решение от 24 ноември 2008 г. [2] (наричано по-долу „първото решение за оздравяване“) въз основа на поетото от Латвия задължение да представи до шест месеца план за преструктуриране на Parex banka.
On 10 November 2008 Latvia notified to the Commission a package of measures in favour of AS Parex banka (hereinafter ‘Parex banka’), designed to support the stability of the financial system, which was approved on 24 November 2008 [2] (hereinafter ‘first rescue Decision’) based on Latvia’s commitment to submit a restructuring plan for Parex banka within 6 months.
На 26 януари 2009 г. Латвия уведоми Комисията относно няколко изменения в мерките за публично подпомагане на Parex banka.
On 26 January 2009, Latvia informed the Commission about several changes to the public support measures to Parex banka.
Тези изменения бяха одобрение с решение от 11 февруари 2009 г. [3]. (наричано по-долу „второто решение за оздравяване“).
Those changes were approved on 11 February 2009 [3] (hereinafter ‘second rescue Decision’).
На 29 март 2009 г. Латвия уведоми Комисията за необходимостта от допълнителни изменения на мярката за рекапитализация.
On 29 March 2009, Latvia notified to the Commission the need for further changes to the recapitalisation measure.
Тези изменения бяха одобрени с решение на Комисията от 11 май 2009 г. [4] (наричано по-долу „третото решение за оздравяване“).
Those changes were approved by Commission Decision of 11 May 2009 [4] (hereinafter ‘third rescue Decision’).
На 11 май 2009 г. Латвия уведоми за план за преструктуриране на Parex banka.
On 11 May 2009, Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
На 5 юни 2009 г. искане за информация бе изпратено до латвийските власти.
On 5 June 2009 a request for information was sent to the Latvian authorities.
На 15 юни 2009 г. се състоя среща между латвийските власти и Комисията.
On 15 June 2009 a meeting was held between the Latvian authorities and the Commission.
Латвия отговори отчасти на това искане за информация с писмо от 7 юли 2009 г.
Latvia replied partially to that request for information by letter of 7 July 2009.
С писмо от 29 юли 2009 г. Комисията информира Латвия, че е решила да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС [5] (наричана по-долу „решението за откриване на процедурата“), по отношение на мерките за помощ за преструктуриране.
By letter of 29 July 2009, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure under Article 108(2) TFEU [5] (hereinafter ‘opening Decision’) in respect of the restructuring aid measures.
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 6 октомври 2009 г. и заинтересованите страни бяха поканени да представят своите мнения относно предложените мерки за помощ за преструктуриране в срок от един месец от датата на публикуването му.
The opening Decision was published in the Official Journal of the European Union of 6 October 2009 and interested parties were requested to submit their comments on the proposed restructuring aid measures within 1 month from the date of publication.
След изтичането на предписания срок обаче Комисията получи писма от 15 юни и 13 юли 2010 г. от Valerijs Kargins и Viktors Krasovickis, предишни мажоритарни акционери на Parex banka (наричани по-долу „предишните мажоритарни акционери“).
However, after the expiry of the prescribed period, the Commission received letters dated 15 June and 13 July 2010 from Valerijs Kargins and Viktors Krasovickis, the former majority shareholders of Parex banka (hereinafter ‘former majority shareholders’).
Освен това Комисията получи писма от членове на латвийския парламент от 22 юни и 1 юли 2010 г.
Furthermore, the Commission received letters from members of the Latvian parliament dated 22 June and 1 July 2010.
С писмо от 12 август 2009 г. латвийските власти поискаха срокът за представянето на допълнителна информация, определен в решението за откриване на процедурата, да бъде продължен до 15 октомври 2009 г. На 4 септември 2009 г. те представиха преразгледан план за преструктуриране на Parex banka, заедно с допълнителна информация в отговор на решението за откриване на процедурата.
By letter of 12 August 2009, the Latvian authorities requested that the deadline for the submission of additional information set in the opening Decision be extended until 15 October 2009. On 4 September 2009 they presented a revised restructuring plan for Parex banka along with additional information as a response to the opening Decision.
Преразгледаният план за преструктуриране бе след това актуализиран на 22 септември 2009 г. и бе представена допълнителна информация.
The revised restructuring plan was further updated on 22 September 2009 and additional information was provided.
На 11 и 17 септември 2009 г. бяха проведени срещи между латвийските власти и Комисията.
Meetings were held between the Latvian authorities and the Commission on 11 and 17 September 2009.
Освен това Латвия представи допълнителна информация и пояснения на 11 септември, 6 и 26 октомври, 9 и 23 декември 2009 г., 19 февруари и 2 март 2010 г.
In addition, Latvia provided further information and clarifications on 11 September, 6 and 26 October, 9 and 23 December 2009, 19 February and 2 March 2010.
На 12 и 26 октомври 2009 г. Латвия представи информация относно възможно изменение на стратегията за преструктуриране на Parex banka.
On 12 and 26 October 2009 Latvia provided information regarding a potential change of the restructuring strategy for Parex banka.
На 22 март 2010 г. се състоя среща между Комисията и латвийските власти.
On 22 March 2010 a meeting was held between the Commission and the Latvian authorities.
С писмо от 31 март 2010 г. Латвия представи нова версия на плана за преструктуриране на Parex banka от 31 март 2010 г., която бе допълнена по-късно с писма от 14 май, 9, 12, 17 и 21 юни 2010 г.
By letter of 31 March 2010 Latvia submitted a new version of Parex banka’s restructuring plan dated 31 March 2010, which was later complemented by submissions dated 14 May, 9, 12, 17 and 21 June 2010.
На 10 май 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация.
The Commission requested further information on 10 May 2010.
Латвия отговори с писмо от 7 юли 2010 г. С това писмо Латвия предостави и актуализирана версия на плана за преструктуриране от 31 март 2010 г. Планът за преструктуриране бе по-късно изменен на 18 и 27 август 2010 г. (наричан по-долу „окончателният план за преструктуриране“).
Latvia replied by letter of 7 July 2010. With this letter Latvia submitted also an updated version of the restructuring plan of 31 March 2010. The restructuring plan was subsequently amended on 18 and 27 August 2010 (hereinafter ‘final restructuring plan’).
С писма от 2, 18 и 27 август и 2 септември 2010 г. Латвия представи допълнителни пояснения относно задълженията, които следва да бъдат поети.
By letter of 2, 18 and 27 August and 2 September 2010 Latvia provided additional clarifications regarding the commitments to be undertaken.
На 3 септември 2010 г. Комисията получи окончателен списък на поетите задължения.
On 3 September 2010, the Commission received a final list of commitments.
На 2 септември 2010 г. латвийските власти информираха Комисията, че те са съгласни настоящото решение да бъде прието по изключение на английски език.
On 2 September 2010, the Latvian authorities informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted in the English language.
Към 31 декември 2008 г. Parex banka е била втората по големина банка в Латвия с общи активи от 3,4 млрд. LVL (4,9 млрд. EUR).
Parex banka was the second largest bank in Latvia with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion) as of 31 December 2008.
В края на 2007 г., преди кризата, банката е имала най-големия дял (18 %) от пазара на депозити в страната и третия по големина дял (12 %) от нейния кредитен пазар.
At the end of 2007, before the crisis, the bank had the largest share (18 %) of the country’s deposits market and the third largest share (12 %) of its lending market [6].
По тази причина латвийските власти са я считали от системно значение за финансовата система.
Therefore, it was regarded as being of systemic importance for the financial system by the Latvian authorities.
Parex banka е предлагала широка гама от банкови продукти пряко и чрез специализирани дъщерни дружества, в това число предоставяне на заеми, услуги за карти за плащане, лизинг, управление на активи и брокерски операции с ценни книжа.
Parex banka offered a wide range of banking products directly and through specialised subsidiaries, including lending, payment card services, leasing, asset management and securities brokerage.
Освен своите банкови операции в Латвия Parex banka е управлявала банкови дъщерни дружества в Литва и Швейцария (AP Anlage & Privatbank AG) и клонове в Естония, Швеция и Германия, като едно панбалтийско дружество за управление на активите и няколко лизингови дружества са действали в Общността на независимите държави (наричана по-долу „ОНД“).
In addition to its Latvian banking operations, Parex banka operated a banking subsidiary in Lithuania and Switzerland (AP Anlage & Privatbank AG) and branches in Estonia, Sweden and Germany, a pan-Baltic asset manager and several leasing companies operating in the Commonwealth of Independent States (hereinafter ‘CIS’).
Parex banka е основана през 1992 г. и е била мажоритарна собственост на две физически лица, които до намесата на държавата са притежавали 84,83 % от дяловия капитал на банката.
Parex banka was founded in 1992 and was majority-owned by two individuals who prior to the State intervention held 84,83 % of the bank’s share capital.
В резултат на срещаните от нея проблеми Parex banka е била частично национализирана чрез придобиване на цялата собственост на предишните мажоритарни акционери на символична обща покупна цена от 2 LVL (около 3 EUR) [7].
As a result of the problems it faced, Parex banka was partially nationalised through the acquisition of the entire ownership of the former majority shareholders at a symbolic total purchase price of 2 LVL (approx. 3 EUR) [7].
През април 2009 г. Европейската банка за възстановяване и развитие (наричана по-долу „ЕБВР“) е сключила споразумение за покупка на акции, по силата на което ЕБВР придобива 25 % от дяловия капитал на Parex banka плюс една акция [8].
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (hereinafter ‘EBRD’) concluded a share purchase agreement, whereby the EBRD would acquire 25 % of the share capital of Parex banka plus one share [8].
При все че Parex banka е исторически рентабилна институция със силен банков франчайзинг в Латвия, управлението на банката е избрало неподходяща бизнес стратегия и е взело някои високорискови решения, когато е било изправено пред интензивната конкуренция на по-високо развити дъщерни дружества на чужди банки.
Although Parex banka has historically been a profitable institution with a strong banking franchise in Latvia, the bank’s management chose an inadequate business strategy and made some high-risk decisions in the face of intense competition from more sophisticated subsidiaries of foreign banks.