natgillin/translations-raw huggingface dataset:
да продължи усилията за разширяване на възможностите за учене през целия живот, особено на нискоквалифицираните работници, безработните и групите в неравностойно положение, като осъществява дейности в рамките на одобрената национална стратегия за учене през целия живот, включително реформите в професионалното образование и обучение и новата модерна схема за професионални стажове.
continue with the efforts to expand lifelong learning opportunities, especially for the low skilled, unemployed and disadvantaged groups by proceeding further with the implementation of actions within the approved Lifelong Learning National Strategy, including the reforms of the vocational, education, training and the New Modern Apprenticeship Scheme.
Според Комисията растежът на БВП на Латвия е намалял рязко през 2008 г. — от над 10 % през 2007 г. до очаквано свиване от около 2 %.
According to the Commission, Latvia’s GDP growth deteriorated sharply in 2008, from over 10 % in 2007 to an expected contraction of around 2 %.
Лошото икономическо състояние и финансовата криза направиха отпускането на кредити по-трудно, влошавайки по този начин потреблението на домакинствата и пазара на недвижими имоти.
The weak economic situation and the financial crisis have tightened credit availability, depressing private consumption and the housing market.
Особено голямо бе отражението върху инвестициите, които според очакванията са намалели с около 9 % през 2008 г. Очаква се за известно време БВП да продължи да намалява значително.
Investment has been particularly affected and is expected to have contracted by around 9 % in 2008. GDP is likely to continue to contract significantly for some time.
Инфлацията нарасна до 15,3 % през 2008 г., но ще отбележи спад през 2009 г. Дълбоката рецесия ще се отрази отрицателно на бюджетното салдо, което според очакванията на Комисията е достигнало дефицит от близо 3,5 % от БВП през 2008 г. Спадът във вътрешното търсене е допринесъл за появата на големи външни дисбаланси.
Inflation accelerated to 15,3 % in 2008, but will come down in 2009. The deep recession will have a negative effect on the government balance, which is expected by the Commission to have reached a deficit of around 3,5 % of GDP in 2008. Falling domestic demand has contributed to an unwinding of large external imbalances.
Вносът намаля значително през 2008 г., което спомогна за свиването на дефицита по текущата сметка до около 15 % от БВП.
Imports shrunk significantly in 2008, helping to narrow the current account deficit to around 15 % of GDP.
Заетостта ще намалее значително през 2009 г. Към настоящия момент безработицата нараства и се очаква да надмине значително нивото от 6,5 % през 2008 г. Засега закриването на работни места е засегнало най-вече нискоквалифицираните работници от секторите строителство и търговия на дребно, но то се отразява все повече и на други групи от населението.
Employment will fall considerably in 2009. Unemployment is now increasing and is expected to increase substantially from around 6,5 % in 2008.
Очаква се да бъдат засегнати редица групи в неравностойно положение и млади хора, което ще доведе до обрат в напредъка, постигнат по отношение на заетостта на представителите на тези групи през последните години.
Thus far job losses have mostly affected low-skilled workers from the construction and retail sectors but other groups are also being increasingly affected. A range of disadvantaged groups and young people are likely to suffer, reversing the improvements in employment amongst these groups over the recent past.
В отговор на финансовата криза и като част от международната финансова помощ, одобрена през декември 2008 г., Латвия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макрофинансовата стабилност.
In response to the financial crisis, and in association with international financial assistance agreed in December 2008, Latvia has adopted financial sector support measures to stabilise the banking sector, which should also help improve access to finance and thus support the wider economy, underpinning macro-financial stability.
През 2008 г. стана ясно, че в Латвия ще се наблюдава ясно изразен и продължителен икономически спад.
It emerged during the course of 2008 that Latvia would experience a pronounced and prolonged downturn.
Натискът върху латвийските капиталови и финансови пазари и върху банковата система на страната се засили, което накара властите да признаят неотложната нужда от международна финансова помощ.
Pressures accumulated on Latvian capital and financial markets and in its banking system, leading to the authorities’ acceptance of the urgent need for international financial assistance.
В този контекст на 12 декември 2008 г. латвийският парламент прие програма за икономическо стабилизиране и съживяване на растежа, която има за цел да спомогне за запазването на вътрешното и международното доверие във финансовата система, да допринесе пряко и косвено да се спре и обърне влошаването на разходната конкурентоспособност и инфлационният натиск чрез намаляване на разходите за заплати в публичния сектор като основен елемент на много по-рестриктивна фискална политика, както и да се засили потенциалът за икономически растеж чрез редица структурни реформи.
In this context, on 12 December 2008 the Latvian Parliament adopted an Economic Stabilisation and Growth Revival Programme, which should help maintain domestic and international confidence in the financial system, contribute directly and indirectly to arresting and reversing the worsened cost competitiveness and inflationary pressures by reductions in public sector wage costs as a centrepiece of a much tighter fiscal stance, and strengthen the economy’s growth potential by a range of structural reforms.
Комисията ще оцени предприетите от Латвия мерки в отговор на икономическия спад в съответствие с принципите, изложени в одобрения от Европейския съвет план за възстановяване.
The Commission will assess measures taken by Latvia to respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
В тази връзка Латвия трябва да спазва целите по отношение на публичните финанси, заложени в нейната програма за икономическа стабилизация, да предприеме спешни действия по отношение на своите макроикономически дисбаланси и да изпълни изцяло меморандума си за платежния баланс.
In this context, Latvia should respect the public finance targets set out in its Economic Stabilisation Programme, urgently address its macroeconomic imbalances, and fully implement its balance of payments memorandum.
Латвия продължи да изпълнява своята национална програма за реформи.
Latvia has continued the implementation of its National Reform Programme.
Правителството ограничи планираните разходи и предложи мерки за ограничаване на растежа на заплатите в публичния сектор.
The government tightened planned expenditures and proposed measures to limit public sector wage growth.
Бяха взети мерки за подобряване на научноизследователската и развойна дейност.
Measures have been taken to improve R & D performance.
Предприети са значителни действия за увеличаване на предлагането на работна ръка в средносрочен план, но са нужни още усилия за разработване на стратегия за учене през целия живот.
Notable actions have been taken to increase labour supply in the medium term, but more is needed to develop a lifelong learning strategy.
Нормативната среда продължи да се подобрява.
The regulatory environment has further improved.
Отбелязан е и известен напредък в подобряването на достъпа до детски заведения.
Some progress has also been made in improving access to childcare.
Неотложното предизвикателство в областта на икономическата политика за Латвия е да гарантира макрофинансова стабилност поради риска от ярко изразен и продължителен икономически спад.
The immediate economic policy challenge for Latvia is to secure macro-financial stability as there is a risk of a pronounced and prolonged downturn.
В средносрочен план инвестициите в научноизследователска и развойна дейност за повишаване на производителността, иновациите и образованието трябва да улеснят прехода от сектори, движени от вътрешно търсене, към търгуеми сектори.
In the medium-term, productivity enhancing investment in R & D, innovation and education has to facilitate a shift from domestic-demand-driven sectors towards tradeables.
Необходими са спешни структурни реформи за повишаване на гъвкавостта на пазара на труда и за улесняване на прехода, главно посредством по-ефективно активизиране и обучение.
Structural reforms are urgently needed to further labour market flexibility and support transition, primarily through more efficient activation and training.
Политиката на заплатите в публичния сектор трябва да даде подходящия сигнал за умереност на заплатите в частния сектор, като по този начин спомага за удържането на инфлацията и за запазването на разходната и ценовата конкурентоспособност на износа.
Public wage policy should give the right signal for wage moderation in the private sector, helping to contain inflation, and to maintain the cost-competitiveness of exports.
Навременното и решително изпълнение на програмите по структурните фондове ще има положителен ефект за укрепване на потенциала на предлагане на икономиката, за подпомагане на заетостта и за запазване на достъпа на предприятията до финансови средства.
A timely and determined implementation of the Structural Fund programmes will have a positive effect on strengthening the supply potential of the economy, support employment and safeguard access to finance for businesses.
От ключово значение за изпълнението на програмите е запазването на административния капацитет.
It is essential to maintain administrative capacity to implement the programmes.
С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Латвия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи.
In light of the Commission’s assessment of progress made, the Council recommends Latvia to pursue the implementation of structural reforms.
По-конкретно на Латвия се препоръчва:
In particular, it is recommended that Latvia:
да провежда рестриктивна фискална политика, в рамките на която всички разходи са внимателно подредени по приоритети, а мерките по отношение на данъците и на разходите са съсредоточени към укрепване на потенциала за предлагане на икономиката; това следва да се улесни с приемането на стабилна средносрочна фискална рамка със стриктни тавани за разходите;
pursue a restrictive fiscal policy, within which expenditures are carefully prioritised and both tax and expenditure measures are focused on strengthening the supply potential of the economy; this should be facilitated by adopting a strong, medium-term fiscal framework with tight expenditure ceilings,
да насърчи умереност на заплатите в публичния и частния сектор с цел да намали инфлацията и да подобри конкурентоспособността;
in order to reduce inflation and improve competitiveness, promote wage moderation in the public and private sector,
в рамките на интегрирания подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да умножи усилията си за увеличаване на предлагането на работна ръка и на производителността чрез: укрепване на мерките за активизиране; увеличаване на отзивчивостта на системите за образование и обучение към нуждите на пазара на труда, включително изпълнението на съгласувана стратегия за учене през целия живот;
within an integrated ‘flexicurity’ approach, intensify efforts to increase labour supply and productivity by: reinforcing activation measures; and by enhancing the responsiveness of education and training systems to labour market needs, including the implementation of a coherent lifelong learning strategy,
да интегрира по-добре политиката в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, по-специално чрез партньорства сред основните частни и публични участници и чрез допълнителни стимули за инвестиции от страна на частния сектор.
integrate more closely R & D and innovation policies, especially through partnerships amongst key private and public actors, and through additional incentives for investment by the private sector.
Според очакванията на Комисията БВП е нараснал с 3,4 % през 2008 г., т.е. много по-малко, отколкото през 2007 г. (8,9 %).
GDP is expected by the Commission to have grown by 3,4 % in 2008, much less than in 2007 (8,9 %).
Вследствие на промените на пазара на недвижими имоти инвестициите са намалели.
With the correction of the housing market, investment contracted.
По-стриктните кредитни ограничения, свиването на реалните доходи и спадащото доверие между бизнеса и потребителите ще намалят вътрешното търсене през 2009 г. Инфлацията достигна пикова стойност от 11,1 % през 2008 г., подхранвана от високите цени на основните стоки и натиска от страна на заплатите в страната.
Tighter credit constraints, eroding real income, and falling confidence among business and consumers is set to depress domestic demand for 2009. Inflation has peaked at 11,1 % in 2008, fed by high commodity prices and domestic wage pressures.
Поради влошаването на глобалната икономическа ситуация и допълнителните разходи бюджетният дефицит нарасна.
Due to the deterioration of the global economic situation and additional spending, the government deficit increased.
Комисията очаква той да е достигнал близо 3 % от БВП през 2008 г. и да остане на това равнище през 2009 г., тъй като бяха приети мерки за икономии.
It is expected by the Commission to have been close to 3 % of GDP in 2008, and also in 2009 as a number of saving measures were adopted.
Значителните увеличения на заплатите вероятно са накърнили външната конкурентоспособност, което наред със слабото външно търсене се очаква да намали растежа на износа през 2009 г. През следващите години обаче се очаква забавяне в растежа на номиналните заплати.
Significant wage increases might have undermined external competitiveness, which together with weak external demand should depress export growth in 2009. However, slowdown of nominal wage growth is expected in coming years.
Освен това слабото вътрешно търсене вероятно ще намали растежа на вноса, което ще доведе до намаляване на дефицита по текущата сметка, който през 2008 г. е възлизал на 12,6 % от БВП.
Furthermore, subdued domestic demand will probably weaken import growth, leading to a lowering of the current account deficit from projected 12,6 % of GDP in 2008.
В перспектива е необходима подготовка за въздействието от договореното закриване на атомната електроцентрала Игналина през 2010 г. върху потенциала на БВП и вътрешните цени на енергията.
Going forward, there is a need to prepare for the impact of the agreed closure of the Ignalina nuclear power plant in 2010 on potential GDP and domestic energy prices.
Текущите данни за пазара на труда сочат, че през 2008 г. растежът на заетостта е станал отрицателен, а безработицата се очаква да нарасне до над 5 %.
Current labour market figures suggest that in 2008 employment growth turned negative and unemployment is expected to increase to over 5 %.
Вече се увеличават и съкращенията на персонал в големи мащаби, които засягат предимно нискоквалифицираните работници, нискоквалифицираните млади хора, жителите на селските райони и по-възрастните работници.
Large-scale employee dismissals are already on the increase, affecting in particular the lower skilled, low qualified young people, rural residents, and older workers.
Регионалните различия по отношение на безработицата може да се задълбочат.
Regional differences in unemployment may become more pronounced.
На 9 декември 2008 г. новоизбраното правителство прие правителствена програма за справяне с кризата, с която бяха оповестени редица фискални мерки за справяне с макроикономическите дисбаланси на страната и за намаляване на общия бюджетен дефицит от 2009 г. нататък.
On 9 December 2008 the newly elected government adopted an anti crisis government programme that announced a number of fiscal measures to address the country’s macroeconomic imbalances and to reduce the general government deficit from 2009 onwards.
Комисията ще оцени предприетите от Литва мерки в отговор на икономическия спад в съответствие с принципите, изложени в одобрения от Европейския съвет план за възстановяване.
The Commission will assess measures taken by Lithuania to respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
В този контекст Литва трябва да спазва целите по отношение на публичните финанси, заложени в нейната програма за справяне с кризата.
In this context, Lithuania should respect public finance targets as set out in its anti-crisis programme.
Литва продължи да изпълнява своята национална програма за реформи.
Lithuania has continued the implementation of its National Reform Programme.
Предприети са редица мерки за подобряването на шансовете за заетост сред младите хора и осигуряването на обучение за предприемачи.
A number of measures have been implemented to improve youth employability and provide entrepreneurship training.
Необходими са повече усилия за намиране на решения в ключовите области на политиката с цел подобряване на макрофинансовата стабилност и намаляване на инфлацията.
More efforts are needed to address the key policy areas improving macro-financial stability and reducing inflation.
Освен това ще бъде необходима допълнителна помощ за насърчаване на преките чуждестранни инвестиции, подобряване на резултатите на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, подобряване на нормативната среда, увеличаване на детските заведения и подобряване на здравето и безопасността.
In addition further support will be needed to encourage foreign direct investment, improve R & D and innovation performance, the regulatory environment, increase childcare and improve health and safety.
Високият икономически растеж и емиграцията стесниха пазара на труда и доведоха до нарастване на разходите за труд, което влияе неблагоприятно върху конкурентоспособността на Литва.
The high economic growth and emigration have tightened the labour market and fuelled increases in labour costs, thus negatively affecting Lithuania’s competitiveness.
Сегашното икономическо забавяне обаче ще доведе до нарастване на безработицата и затова политиката на активен пазар на труда се превръща във фактор от жизненоважно значение.
The current economic slowdown will however lead to rising unemployment and active labour market policy therefore becomes of vital importance.
Най-неотложното предизвикателство обаче остава намаляването на значителните макроикономически дисбаланси.
However, the most urgent challenge remains reducing the sizeable macroeconomic imbalances.
За да бъде овладяна инфлацията и спряно влошаването на конкурентоспособността, промените в заплащането трябва да са по-тясно свързани с производителността.
In order to contain inflation and halt the deterioration in competitiveness, wage developments need to be more closely aligned to productivity.
Определени мерки за ограничаване на растежа на заплатите в публичния сектор вече са приложени в съответствие с цялостната политика на икономии от разходи.
Certain measures containing wage growth in public sector have already been implemented in accordance with the broad saving policy on the expenditures side.
Бизнес средата следва да бъде подобрена, а административният капацитет — заздравен.
The business environment should be improved and administrative capacity should be strengthened.
Освен това е необходимо да бъде насърчен растежът на производителността, като се усъвършенстват уменията и се подобрят резултатите на иновациите, включително чрез привличане на преки чуждестранни инвестиции.
Moreover, productivity growth needs strengthening by improving skills and raising innovation performance, including through the attraction of foreign direct investment.
С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Литва да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи.
In light of the Commission’s assessment of progress made, the Council recommends Lithuania to pursue the implementation of structural reforms.
По-конкретно на Литва се препоръчва:
In particular, it is recommended that Lithuania:
като се основава на бюджета за 2009 г., да подобри макроикономическата стабилност чрез рестриктивна фискална политика, в рамките на която разходите са внимателно подредени по приоритети;
building on the 2009 budget, strengthen macroeconomic stability by pursuing a restrictive fiscal policy within which expenditures are carefully prioritised,
да запази външната конкурентоспособност, като поддържа по-тясна връзка между промените в заплащането и растежа на производителността, включително на секторно равнище;
preserve external competitiveness by keeping wage developments more closely in line with productivity gains, including at a sectoral level,
да подкрепи икономическата дейност чрез осъществяване на напредък в изпълнението на финансирани от европейските структурни фондове програми на ЕС, както и да гарантира, че осъществяването на структурната реформа в научноизследователската и развойна дейност и иновациите ще остане приоритет, подкрепен от достатъчен финансов ангажимент, като се постави акцент върху човешките ресурси в изследователската и развойна дейност и по-голямото участие на бизнеса в иновациите;
support economic activity by advancing implementation of EU programmes financed by EU structural funds as well as ensures the implementation of the structural reform of the R & D and innovation system remains a priority matched by sufficient financial commitment, with a greater focus on human resources for R & D and wider engagement of companies in innovation,
да умножи усилията си за реформи в системата на образованието и обучението, за да осигури тяхното качество и съответствие с нуждите на пазара на труда, и да насърчава ученето през целия живот, особено сред по-възрастните работници.
intensify efforts to reform the education and training systems to ensure their quality and relevance to the labour market needs and promote lifelong learning, especially for older workers.
Паралелно с първите последици от забавянето на международната икономика през 2008 г. растежът на БВП в Люксембург спадна до около 1 %, което е значително по-малко в сравнение с растежа през 2007 г. (5,2 %).
GDP growth slowed in 2008 to about 1 %, much less than the pace of 2007 (5,2 %), as the slowdown in the international economy began to impact.
Очаква се това забавяне да продължи през 2009 г. Причина за тази тенденция са слабото външно търсене и спадът в частните инвестиции.
This deceleration is set to continue in 2009. Driving this development are low external demand and private investment.
Инфлацията нарасна до над 4 % през 2008 г., подхранвана от нарастващите цени на енергията и хранителните стоки, но се очаква тя да намалее през 2009 г. Има вероятност през 2008 г. икономическото забавяне да е довело до намаляване на бюджетния излишък до 3,0 % от БВП.
Inflation accelerated to over 4 % in 2008 on the back of rising energy and food prices, but is expected to ease in 2009. The economic slowdown is likely to have reduced the budget surplus to 3 % of GDP in 2008.
Според Комисията Люксембург ще отбележи значителен излишък по текущата сметка в размер на над 8 % от БВП за 2008 г., който вероятно ще намалее малко през 2009 г.
According to the Commission, Luxembourg should post a current account surplus of over 8 % of GDP for 2008, which is likely to decrease somewhat in 2009.
Заетостта продължи да нараства през 2008 г., а процентът на безработица се запази на ниво от 4,1 %.
Employment continued to grow in 2008 and the unemployment rate remained at 4,1 %.
Очаква се ситуацията през 2009 г. да не е толкова положителна, като ръстът на заетостта ще се забави, а безработицата ще се увеличи.
The situation in 2009 is expected to be less positive, with employment growth slowing and unemployment increasing.