natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Държавите-членки следва своевременно да представят на вниманието на съответната държава-членка и да информират Комисията по въпроси, свързани с вредни радиосмущения, за които се предполага, че са причинени от работата на MCV системи, намиращи се под юрисдикцията на гореспоменатата държава-членка.
Member States should promptly bring issues concerning harmful interference allegedly caused by the operation of an MCV system falling under the jurisdiction of another Member State to the attention of the latter Member State and should inform the Commission.
Когато това е уместно, Комисията информира Комитета за регулиране на съобщенията и Комитета по радиочестотния спектър относно гореспоменатите въпроси, за да бъдат потърсени решения за всички възникнали затруднения.
Where appropriate, the Commission should inform the Communications Committee and the Radio Spectrum Committee of the abovementioned issues in order to seek solutions to any difficulties.
Държавите-членки, под чиято юрисдикция се намират MCV системите, за които се предполага, че внасят вредни радиосмущения в осъществяването на услуги на територията на друга държава-членка, предоставят отговор и своевременно разрешават всякакви подобни проблеми.
Member States that have jurisdiction over the MCV systems suspected of interfering harmfully with services in the territory of another Member State should respond and promptly resolve any such interference.
Държавите-членки следва да предприемат всички подходящи мерки, за да гарантират, че потребителите и крайните ползватели са подходящо информирани относно условията за използване на MCV услуги.
Member States should take any appropriate measures in order to ensure that consumers and other end-users are adequately informed about the terms and conditions for the use of MCV services.
Държавите-членки следва внимателно да наблюдават използването на радиочестотния спектър за предоставяне на MCV услуги, и по-специално действителните или потенциални вредни радиосмущения, и да докладват констатациите си на Комисията с оглед своевременното преразглеждане на настоящата препоръка, ако това е необходимо.
Member States should keep the use of spectrum for the provision of MCV services under scrutiny, in particular concerning actual or potential harmful interference, and should report their findings to the Commission in order to allow a timely review of this Recommendation if necessary.
Вж. страница 38 от настоящия брой на Официален вестник.
See page 38 of this Official Journal.
Препоръка на Съвета
Council Recommendation to Greece
с оглед преустановяване на несъответствията с общите насоки на икономическата политика в Гърция и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз
with a view to ending the inconsistency with the broad guidelines of the economic policies in Greece and removing the risk of jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(4) thereof,
Макроикономическата и бюджетната ситуация в Гърция значително се влоши през последната година и състоянието на гръцките публични финанси се влоши много повече, отколкото би могло да се очаква в резултат на забавянето на икономическия растеж.
The macroeconomic and budgetary situation has deteriorated markedly in Greece over the last year and Greek public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the downturn.
Това влошаване до голяма степен се дължи на национални фактори, формирали се години наред в страната, които доведоха до влошаване на салдото по сметка „нето предоставени/нето получени заеми“ на гръцката икономика и до силни и трайни външни дисбаланси, съпътствани с голям спад на конкурентоспособност и осезаемо влошаване на фискалната позиция.
These developments are largely due to national factors that have developed over the longer term, resulting in a deterioration of the net lending position of the Greek economy and high and persistent external imbalances, mirroring large competitiveness losses and a marked deterioration of the fiscal position.
Националните политики по отношение на провеждането на фискалната политика, слабата ефикасност на публичната администрация и липсата на структурни реформи (показатели, по които Гърция отстъпва на много други държави по света) допринесоха за лошите икономически и фискални резултати.
National policies in terms of the conduct of fiscal policy, the efficiency of public administration and lack of structural reforms (where indicators show that Greece ranks poorly compared with international benchmarks) have contributed to poor economic and fiscal performance.
Настоящата ситуация изправя гръцката икономика пред големи предизвикателства и поражда рискове за нейната дългосрочна устойчивост, а икономическото и фискалното състояние на страната може да доведе до негативни последици за други държави-членки на еврозоната, за което свидетелстват измененията на финансовите спредове на редица държави-членки.
The current situation poses major challenges for the long-term sustainability of the Greek economy, and the economic and fiscal situation may have negative spill-over on other euro-area members, as evidenced by movements in the financial spreads of a number of Member States.
Настоящото положение съдържа рискове, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз.
The current situation also risks jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.
В рамките на различни процедури за многостранно наблюдение Съветът и Комисията многократно сигнализираха за дългосрочните структурни проблеми в гръцката икономика.
The Council and Commission have repeatedly pointed to the longer-term structural problems of the Greek economy in various multilateral surveillance exercises.
Една от тези процедури включва наблюдението на бюджета в рамките на Пакта за стабилност и растеж и Лисабонската стратегия, в която общите насоки за икономическите политики осигуряват обща референтна рамка за структурна реформа в Съюза [1] и в еврозоната.
These include budgetary surveillance in the framework of the Stability and Growth Pact and the Lisbon Strategy in which the Broad Guidelines of the Economic Policies [1], provide a general reference framework for structural reform in the Union and in the euro area.
Това включва и препоръки до държавите-членки да спазват средносрочните бюджетни цели и да предприемат ефективни действия с цел да осигурят навременно коригиране на прекомерните дефицити, както и да се стремят към коригиране на дефицита по текущата сметка чрез провеждане на структурни реформи, засилване на външната конкурентоспособност и прилагане на коригиращи дефицита фискални политики.
These include recommendations to Member States to respect their medium-term budgetary objectives and to take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, as well as to aim at correcting the current account deficit by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and contributing to their correction via fiscal policies.
В този контекст, отразявайки сериозните структурни проблеми в гръцката икономика, които обхващат фискалната политика, пазара на труда и продуктовия пазар, на 25 юни 2009 г. Съветът [2] заяви, че в Гърция „става неизбежно да се активизира и ускори работата за овладяване на макроикономическите дисбаланси и структурните слабости на гръцката икономика“ и отправи към Гърция конкретни за страната препоръки, в това число и препоръка да продължи с фискалната консолидация; да засили конкуренцията в сектора на професионалните услуги, да извърши реформи за увеличаване на инвестициите в научно-изследователска и развойна дейност; да използва структурните фондове по-ефективно; да проведе реформа в публичната администрация и да предприеме широк диапазон от мерки на пазара на труда в рамките на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност.
In this context, reflecting the deep structural problems in the Greek economy covering fiscal, labour and product market issues, the Council, in its Recommendation of 25 June 2009 [2], noted that for Greece it is ‘imperative to intensify efforts to address the macro-economic imbalances and structural weaknesses of the Greek economy’ and directed country-specific recommendations to Greece, including that it should continue with fiscal consolidation; increase competition in professional services; reform to increase investments in R&D; use structural funds more efficiently; reform public administration and take a broad range of labour market measures within an integrated flexicurity approach.
В същото време Съветът препоръча Гърция, като член на еврозоната, да осигури устойчивост; да подобри качеството на публичните финанси, да модернизира публичната администрация, както и да приложи общите принципи на Съюза за съчетаване на гъвкавост и сигурност.
At the same time, the Council recommended that Greece, as a member of the euro area, secure the sustainability and improve the quality of public finances, modernise public administration and implement the Union’s common principles of flexicurity.
Икономическите и бюджетните политики в Гърция не са в съответствие нито с конкретните за страната препоръки, отправени съгласно общите насоки за икономическите политики, нито с отправените до държавите-членки на еврозоната препоръки, установени в препоръката на Съвета от 14 май 2008 година относно общи насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността.
Greece's economic and budgetary policies are not in line with the country-specific recommendations issued under the Broad Guidelines of the Economic Policies, nor the recommendations addressed to Member States forming part of the euro area, set out in the Council Recommendation of 14 May 2008 on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community.
На 15 януари 2010 г. Гърция представи актуализираната през 2010 г. програма за стабилност, в която се съдържат бюджетните цели за периода до 2013 г. и която следва да се разглежда във връзка с приетия от Парламента на Гърция на 23 декември 2009 г. бюджет за 2010 г.; на 16 февруари 2010 г. Съветът излезе със становище относно актуализираната през 2010 г. гръцка програма за стабилност в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 година за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики [3].
On 15 January 2010, Greece submitted the 2010 update of its stability programme, which contains objectives in the budgetary area for the period up to 2013 and which should be read in conjunction with the budget for 2010 adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009; the Council delivered an opinion on 16 February 2010 on the 2010 update of the Greek stability programme in accordance with Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies [3].
Освен това на 16 февруари 2010 г. Съветът прие Решение съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС, с което даде предизвестие на Гърция да предприеме преценените за необходими мерки за намаляване на дефицита с оглед коригирането на прекомерния дефицит [4] (наричано по-нататък „Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г.“).
On 16 February 2010, the Council also adopted a Decision under Article 126(9) TFEU giving notice to Greece to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit [4] (hereinafter ‘the Council Decision of 16 February 2010’).
За правилното функциониране на процеса на координиране на икономическите политики в еврозоната е необходимо своевременно използване на инструментите, посочени в член 121 ДФЕС.
The proper functioning of the coordination of economic policies in the euro area requires a timely use of instruments available under Article 121 TFEU.
Член 121, параграф 4 ДФЕС установява, че Комисията може да отправи предупреждение до съответната държава-членка и може да препоръча на Съвета да отправи необходимите препоръки до тази държава-членка.
Article 121(4) TFEU establishes that the Commission may address a warning to the Member State concerned and may recommend the Council to make the necessary recommendations to that Member State.
Предвид сериозността на ситуацията и за да се осигури последователност с Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г., се смята за целесъобразно Съветът да приеме необходимите препоръки.
Given the gravity of the situation and in order to ensure consistency with the Council Decision of 16 February 2010, it is appropriate that the Council adopt the necessary recommendations.
Освен това Съветът може, по предложение на Комисията, да реши да обяви публично препоръките си.
In addition, the Council may, acting on a proposal from the Commission, decide to make its recommendations public.
Въпреки че влошаването на макроикономическите условия през 2009 г. беше по-силно, отколкото предвиждаха властите, публичните финанси се влошиха много повече, отколкото би могло да се очаква в резултат на по-силния от очакваното икономически спад.
Although the deterioration in macroeconomic conditions in 2009 has been more pronounced than anticipated by the authorities, public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the stronger-than-projected downturn.
До голяма степен влошаването се дължи на проведените от гръцкото правителство бюджетни политики.
The deterioration is to a large extent the result of budgetary policies implemented by the Greek government.
Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в момента на 12,75 % от БВП в сравнение със заложената в актуализираната през януари 2009 г. програма за стабилност цел от 3,75 % от БВП.
The general government deficit in 2009 is currently estimated at 12,75 % of GDP, compared to a target of 3,75 % of GDP in the January 2009 update of the stability programme.
Бюджетът за 2010 г. бе приет от гръцкия парламент на 23 декември 2009 г., като бе определена цел за дефицита през 2010 г. в размер на 9,1 % от БВП.
The 2010 budget was adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009 setting a deficit target of 9,1 % of GDP in 2010.
В същото време гръцките власти обявиха намерението си да ускорят фискалната корекция още през 2010 г., като определиха целта за дефицита на бюджета за 2010 г. в размер на 8,7 % от БВП.
In the meantime, the Greek authorities announced the intention to step up fiscal adjustment already in 2010, setting the budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Ревизираната цел за дефицита на бюджета за 2010 г. от 8,7 % от БВП бе потвърдена в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност.
The January 2010 update of the stability programme confirmed the revised budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Дългосрочното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху публичните разходи е доста над средното ниво за Съюза, най-вече поради прогнозираното много силно нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия.
The long-term budgetary impact of ageing on public expenditures is well above the Union average, mainly as a result of a very high projected increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades.
Както показва докладът на службите на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта, устойчивостта на публичните финанси е изложена на много високи рискове, които освен с помощта на бюджетна консолидация трябва да бъдат преодолени и чрез реформи в пенсионната система и в системата на здравеопазването.
Available indicators, as evidenced in the Commission services’ 2009 sustainability report, point to very high risks to the sustainability of public finances, which, in addition to budgetary consolidation, needs to be addressed through the reform of the pension and health care systems.
Гръцката пенсионна система изпитва проблеми от различно естество, включително фактът, че нейният обхват е фрагментиран.
The Greek pension system suffers from several problems, including the fact that it is fragmented in its coverage.
Въпреки че Гърция се нарежда сред държавите с най-висок среден дял на социалните плащания в Съюза — което оказва негативно въздействие върху стимулите за работа, както се вижда по-специално от ниския процент на заетост сред по-възрастните работници — тя е и сред държавите с най-висок процент на бедност сред възрастните хора.
Although Greece has one of the highest average benefit ratios in the Union — with a negative impact on incentives to work, as reflected in particular in the low employment rate among older workers — it has one of the highest poverty rates among the elderly.
Проблеми съществуват и по отношение на схемите за ранно пенсиониране, които осигуряват алтернативна, но скъпа възможност за пенсиониране.
There are also problems with early retirement schemes that provide alternative, but costly, pathways to retirement.
Необходими са реформи и в системата на здравеопазването, насочени по-специално към подобряване на ефикасността и управлението, чиито недостатъци бяха причина за наличието на периодически бюджетни дефицити.
The health care system also needs reform, in particular to significantly improve efficiency and management as these have been a cause of recurrent budgetary overruns.
Реформите на пазара на труда следва да подкрепят нарастналото предлагане на труд с оглед да бъде увеличена базата на вноските.
Labour market reforms should support the increased labour supply in order to increase the contribution base.
Гърция следва да компенсира спада на конкурентоспособност и да се справи с големите външни дисбаланси.
Greece should recover competitiveness losses and address large external imbalances.
В този контекст, в съответствие с общите насоки за икономическите политики, Гърция следва да се стреми към коригиране на дефицита по текущата сметка, като „провежда структурни реформи, засилва външната конкурентоспособност и (…) прилага коригиращи дефицита фискални политики“.
In this context, in accordance with the Broad Guidelines of the Economic Policies, Greece should aim at correcting the current account deficit ‘by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and (…) contributing to their correction via fiscal policies’.
За целта гръцките власти следва да приложат постоянни мерки за контрол на текущите първични разходи, в това число на заплатите в публичния сектор; както и да проведе спешно структурни реформи в областта на пазара на труда и на продуктовия пазар.
To this end, the Greek authorities should implement permanent measures to control current primary expenditure, including the wage cost in the public sector, and urgently implement labour and product market structural reforms.
По-специално, гръцките власти следва да гарантират, че в рамките на широкообхватната програма за реформи мерките за фискална консолидация са насочени и към подобряване на качеството на публичните финанси, като същевременно незабавно приложат политики за допълнителни реформи в данъчната администрация.
In particular, the Greek authorities should ensure that fiscal consolidation measures are also geared towards enhancing the quality of public finances within the framework of a comprehensive reform programme, while swiftly implementing policies to further reform the tax administration.
Редица показатели и анализи потвърждават, че през изминалите десет години ценовата конкурентоспособност на Гърция е отслабвала по устойчив начин и с бързи темпове.
A variety of indicators and analyses confirm that Greece has been losing price competitiveness on a large and sustained basis over the past ten years.
Една от причините за това се крие в растежа на заплатите, който бе по-висок от растежа на производителността.
The rise in wages in excess of productivity growth is an explanatory factor.
Заплатите в публичния сектор спрямо заплатите в частния сектор нараснаха по-бързо в Гърция отколкото в други държави от еврозоната, като засегнаха механизмите за договаряне на заплатите и подчертаха необходимостта публичният сектор да играе основна роля в процеса на възстановяване на умерените равнища на заплатите.
Public sector wages relative to private sector wages have risen faster in Greece compared with other euro area economies and have affected overall wage bargaining, underlining the need for the public sector to play a lead role in helping restore wage moderation.
Освен това някои особености на гръцката система за колективно трудово договаряне (например междинно равнище на договаряне) също могат да обяснят несъответствието между растежа на заплатите и растежа на производителността и да изискат въвеждането на промени, които да бъдат потвърдени от социалните партньори.
In addition, some features of the Greek collective bargaining system (for example, the intermediate level of bargaining) can also explain the misalignment of wage and productivity growth, and require adjustments to be agreed by social partners.
Занапред системата на колективно трудово договаряне трябва да подкрепя промени в заплатите, които да отразяват по-точно конкурентноспособността, развитието на производителността, както и местните условия на пазара на труда.
Looking forward, the wage bargaining system must support wage changes which more closely reflect competitiveness, productivity developments and local labour market conditions.
Публичната администрация представляваше основна пречка пред увеличаването на ефективността в Гърция.
Public administration has been a major obstacle in raising efficiency in Greece.
В световен план Гърция се нарежда сред страните с лоши показатели по отношение на публичния сектор, като се смята, че недостатъчният административен капацитет и слабата ефективност са причина за много проблеми.
Greece ranks poorly as regards the public sector in most international comparisons and many problems are thought to derive from insufficient administrative capacity and efficiency.
Властите поеха ангажимент да подобрят функционирането на публичния сектор.
The authorities have made commitments to improve its functioning.
Сред поетите ангажименти са съкращаването на персонал, по-добро управление на човешките ресурси в публичните ведомства, ограничаване на разходите, повишаване на прозрачността, по-голяма правна сигурност и ефективно прилагане на политики.
These should translate into reduced staffing, improved human resource management in public entities, reduced costs, increased transparency, increased legal certainty and the effective implementation of policies.
Гърция разполага със значителен потенциал за подобряване на функционирането на бизнес средата и на продуктовия пазар.
Greece has considerable scope to improve its business environment and product market functioning.
Бизнесът се сблъсква със сложни, тежки и продължителни административни процедури.
Businesses face complex, burdensome and lengthy administrative procedures.
Професионалните услуги са строго регламентирани, а пречките пред конкуренцията са сред най-големите в Съюза.
Professional services are heavily regulated, barriers to competition are amongst the highest within the Union.
Освен това либерализацията на мрежовите индустрии (например енергетиката) изостава от средните стойности за Съюза, както и отварянето на пазарите в транспортния сектор и особено в сектора на железопътния транспорт.
Moreover, the liberalisation of network industries (for example, energy) is lagging behind the Union average, as well as the opening of markets in the transport sector, especially in rail.
Провеждането на реформи в тези области би могло да увеличи частните инвестиции и трудовата заетост, без това да води до прекомерни публични разходи.
Reforms in these areas could increase private investment and employment at little cost for public finances.
Реформите на продуктовия пазар също биха могли да благоприятстват провеждането на реформи на пазара на труда, като намалят прекомерните разходи.
Product market reforms could also help the implementation of labour market reforms by reducing cost pressures.