natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Неподходящо спирачно усилие върху едно или повече колела.
Inadequate braking effort on one or more wheels.
Спирачното усилие от някое колело е по-малко от 70 % от максималното регистрирано усилие в другото колело на същата ос.
Braking effort from any wheel is less than 70 % of maximum effort recorded from the other wheel on the same axle.
Или в случай на проверка на пътя — прекалено голямо отклонение на превозното средство от правата линия.
Or in the case of testing on the road, the vehicle deviates excessively from a straight line.
Липсва постепенна промяна на спирачното усилие (блокиране).
No gradual variation in brake effort (grabbing).
Прекомерно закъснение в задействането на спирачката за което и да е колело.
Abnormal lag in brake operation of any wheel.
Прекомерно колебание на спирачното усилие през периода на един оборот на колелото.
Excessive fluctuation of brake force during each complete wheel revolution.
Не се постига най-малкото следната минимална стойност:
Does not give at least the minimum figure as follows:
Категории M1, M2 и M3: 50 % [2]Категории N2 и N3: 43 % [3]Категории О2, О3 и О4: 40 % [4]
Category M1, M2 and M3: 50 % [2]Category N2 and N3: 43 % [3]Category O2, O3 and O4: 40 % [4]
Показатели и ефективност на вторичната (аварийната) спирачка (ако представлява отделна система)
Secondary (emergency) braking performance and efficiency (if met by separate system)
Спирачното усилие от някое колело е по-малко от 70 % от максималното регистрирано усилие в друго колело на същата посочена ос.
Braking effort from any wheel is less than 70 % of maximum effort recorded from another wheel on the same axle specified.
Спирачното усилие е по-малко от 50 % [5] от стойността за работната спирачка, определена в раздел 1.2.2, спрямо максимално допустимата маса, а при полуремаркетата — спрямо сбора от допустимите сили на една ос (с изключение на L1e и L3e).
Braking effort less than 50 % [5] of the service brake performance defined in section 1.2.2 in relation to the maximum authorised mass or, in the case of semi-trailers, to the sum of the authorised axle loads (except L1e and L3e).
Показатели и ефективност на ръчната спирачка
Parking braking performance and efficiency
Спирачката не действа от едната страна или в случай на проверка на пътя — прекалено голямо отклонение на превозното средство от правата линия.
Brake inoperative on one side or in the case of testing on the road, the vehicle deviates excessively from a straight line.
За всички категории превозни средства постигнатият спирачен коефициент спрямо максимално разрешената маса е под 16 %, а за моторни превозни средства — 12 % спрямо максимално разрешената комбинирана маса на превозното средство, като се взема по-голямата от двете стойности.
Does not give at least for all vehicles a braking ratio of 16 % in relation to the maximum authorised mass, or, for motor vehicles, of 12 % in relation to the maximum authorised combination mass of the vehicle, whichever is the greater.
Показатели на износоустойчивата спирачна система
Endurance braking system performance
Без плавна промяна на ефективността (не се прилага за моторни спирачни системи).
No gradual variation of efficiency (not applicable to exhaust brake systems).
Системата не функционира.
System not functioning.
Предупредителното устройство не функционира нормално.
Warning device malfunctioning.
Предупредителното устройство показва неизправност на системата.
Warning device shows system malfunction.
Липсващи или повредени датчици за оборотите на колелата.
Wheel speed sensors missing or damaged.
Повредени електрически връзки.
Wirings damaged.
Липсващи или повредени други елементи.
Other components missing or damaged.
Нивото на шума превишава позволеното съгласно изискванията [8].
Noise levels in excess of those permitted in the requirements [8].
Част от системата за намаляване на шума е хлабава, има вероятност да падне, е повредена, неправилно монтирана, липсваща или явно изменена по начин, който би оказал неблагоприятно въздействие върху нивото на шума.
Any part of the noise suppression system loose, likely to fall off, damaged, incorrectly fitted, missing or obviously modified in a way that would adversely affect the noise levels.
Емисии на отработили газове
Exhaust emissions
Оборудване за контрол на емисиите на отработили газове
Exhaust emissions control equipment
Липсващо, изменено или явно дефектно оборудване за контрол на емисиите, монтирано от производителя.
Emission control equipment fitted by the manufacturer absent, modified or obviously defective.
Изпускания, които биха повлияли значително върху измерванията на емисиите.
Leaks which would affect emission measurements.
Или газовите емисии превишават специфичното равнище, посочено от производителя.
Either, gaseous emissions exceed the specific levels given by the manufacturer.
Или, ако липсва такава информация, емисиите на CO превишават:
Or, if this information is not available, the CO emissions exceed:
при работа на двигателя на празен ход: 0,5 %,
at engine idle: 0,5 %,
при работа на двигателя на празен ход с високи обороти: 0,3 %,
at high idle: 0,3 %,
при работа на двигателя на празен ход: 0,3 % [6], при работа на двигателя на празен ход с високи обороти: 0,2 %,
at engine idle: 0,3 % [6]at high idle: 0,2 %,
според датата на първоначална регистрация или въвеждане в експлоатация, както е посочено в изискванията [8].
according to the date of first registration or use specified in requirements [8].
Ламбда е извън диапазона 1 ± 0,03 или не е в съответствие със спецификацията на производителя.
Lambda outside the range 1 ± 0,03 or not in accordance with the manufacturer’s specification.
Показанието на бордовата диагностика сочи значителна неизправност.
OBD readout indicating significant malfunction.
Телеметричното измерване показва значително несъответствие.
Remote sensing measurement showing significant non-compliance.
Оборудване за контрол на емисиите на отработили газове
Exhaust emission control equipment
Монтираното от производителя оборудване за контрол на емисиите липсва или явно е дефектно.
Emission control equipment fitted by the manufacturer absent or obviously defective.
[9]Превозни средства, регистрирани или въведени в експлоатация преди 1 януари 1980 г., са освободени от това изискване
[9]Vehicles registered or put into service before 1 January 1980 are exempted from this requirement
За превозните средства с първоначална регистрация или въвеждане в експлоатация след датата, посочена в изискванията [8],
For vehicles registered or put into service for the first time after the date specified in requirements [8],
димността превишава равнището, посочено върху табелката със спецификациите на превозното средство от производителя.
opacity exceeds the level recorded on the manufacturer’s plate on the vehicle;
за двигатели с атмосферно пълнене: 2,5 m–1,
for naturally aspirated engines: 2,5 m-1,
за двигатели с турбокомпресор: 3,0 m–1,
for turbo-charged engines: 3,0 m-1,
или за превозните средства, посочени в изискванията [8] или с първоначална регистрация или въвеждане в експлоатация след датата, посочена в изискванията [8],
or, for vehicles identified in requirements [8] or first registered or put into service for the first time after the date specified in requirements [8],
Прекомерно изтичане на течност, което е вероятно да навреди на околната среда или да породи риск за безопасността на други ползватели на пътя.
Any excessive fluid leak likely to harm the environment or to pose a safety risk to other road users.
48 % за превозни средства, които не са оборудвани с антиблокираща спирачна система (ABS) или са преминали типово одобрение преди 1 октомври 1991 г.
48 % for vehicles not fitted with ABS or type approved before 1 October 1991.
45 % за превозни средства, регистрирани след 1988 г. или от датата, посочена в изискванията — взема се по-късната от двете дати.
45 % for vehicles registered after 1988 or from the date specified in requirements whichever is the later.
43 % за полуремаркета и ремаркета с тегличи, регистрирани след 1988 г., или от датата, посочена в изискванията — взема се по-късната от двете дати.
43 % for semi-trailers and draw-bar trailers registered after 1988 or from the date in requirements whichever is the later.
Одобрени за съответния тип съгласно пределно допустимите стойности в ред А или Б, раздел 5.3.1.4 от приложение I към Директива 70/220/ЕИО на Съвета (ОВ L 76, 6.4.1970 г., стр. 1), или първоначално регистрирани или въведени в експлоатация след 1 юли 2002 г.
Type-approved according to limits in row A or B section 5.3.1.4 of Annex I to Council Directive 70/220/EEC (OJ L 76, 6.4.1970, p. 1) or later or first registered or put into service after 1 July 2002.
Одобрени за съответния тип съгласно пределно допустимите стойности в ред Б, раздел 5.3.1.4 от приложение I към Директива 70/220/ЕИО; ред Б1, Б2 или В, раздел 6.2.1 от приложение I към Директива 88/77/ЕИО на Съвета (ОВ L 36, 9.2.1988 г., стр. 33), или първоначално регистрирани или въведени в експлоатация след 1 юли 2008 г.
Type approved according to limits in row B section 5.3.1.4 of Annex I to Directive 70/220/EEC or later; row B1, B2 or C section 6.2.1 of Annex I to Council Directive 88/77/EEC (OJ L 36, 9.2.1988, p. 33) or later or first registered or put into service after 1 July 2008.
Под „изисквания“ се имат предвид изискванията за одобрение на типа към датата на първоначалната регистрация или при първоначалното въвеждане в експлоатация, както и задълженията за модернизиране или националното законодателство на държавата на регистрация.
‘requirements’ are laid down by type-approval requirements at the date of approval, first registration or first entry into service as well as retrofitting obligations or national legislation in the country of registration.
За изпитването на посочения елемент е необходимо оборудване.
For testing of this item equipment is required.
относно общи насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза
on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 от него,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(2) thereof,
като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
Having regard to the conclusions of the European Council,
Договорът предвижда държавите-членки да считат икономическите си политики за въпрос от общ интерес и да ги координират в рамките на Съвета.
The Treaty provides that Member States are to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate them within the Council.
В съответствие с разпоредбите на Договора, Европейският съюз е разработил и приложил инструменти за координиране на политиките в областта на фискалната политика (Пактът за стабилност и растеж) и в областта на макроструктурните политики.
In accordance with Treaty provisions, the European Union has developed and implemented policy coordination instruments for fiscal policy (the Stability and Growth Pact) and macro-structural policies.
Договорът предвижда, че Съветът приема насоки за заетостта и общи насоки на икономическата политика, за да насочва политиките на държавите-членки.
The Treaty provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
Лисабонската стратегия, стартирана през 2000 г., се основаваше на признаването на необходимостта Европейския съюз да увеличи заетостта, производителността и конкурентоспособността, като едновременно с това укрепва социалното сближаване, в условията на глобална конкуренция, технологична промяна, екологични предизвикателства и застаряващо население.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the European Union’s need to increase employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
Лисабонската стратегия беше стартирана отново през 2005 г. след средносрочен преглед, който доведе до по-силно съсредоточаване върху растежа и върху повече и по-добри работни места.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Лисабонската стратегия за растеж и работни места спомогна за постигането на консенсус около основната посока на икономическата политика и политиката за заетостта на Съюза.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the Union’s economic and employment policies.
Съгласно стратегията общите насоки на икономическата политика, както и насоките за заетостта бяха приети от Съвета през 2005 г. [1] и преразгледани през 2008 г. [2].
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 [1] and revised in 2008 [2].
24-те насоки положиха основите на националните програми за реформи, очертавайки ключовите приоритети за реформи на равнище макроикономика, микроикономика и пазар на труда за Съюза като цяло.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour-market reform priorities for the Union as a whole.
Въпреки това опитът показва, че насоките не определят достатъчно ясни приоритети и че връзките между тях са могли да бъдат по-здрави.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
Финансовата и икономическа криза, която започна през 2008 г., се изрази в значителни загуби на работни места и в нереализирани възможности и доведе до драматично влошаване на публичните финанси.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Независимо от това, Европейският план за икономическо възстановяване [3] помогна на държавите-членки в борбата им с кризата, частично чрез координирано фискално стимулиране, като еврото представляваше гарант за макроикономическата стабилност.
The European Economic Recovery Plan [3] has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Следователно кризата показа, че координирането на икономическата политика на равнище Съюз може да доведе до значителни резултати, ако координирането бъде засилено и направено ефективно.
The crisis therefore showed that economic policy coordination at the level of the Union can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Кризата също открои тясната взаимозависимост на икономиките на държавите-членки и на пазарите им на труда.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economies and labour markets.
Комисията предложи изработването на нова стратегия за следващото десетилетие, стратегията „Европа 2020“ [4], за да може Съюзът да излезе от кризата по-силен и да насочи икономиката си към интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
The Commission proposed setting up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy [4], to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth.
Пет основни цели, които са изброени в съответните насоки, представляват общите цели, насочващи действията на държавите-членки, като се отчитат различните им изходни позиции и национални обстоятелства, и насочващи действията на Съюза.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and of the Union.
Държавите-членки следва да положат всички усилия да постигнат своите национални цели и да отстранят препятствията, които ограничават растежа.
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
Като част от всеобхватните „стратегии за излизане“ от икономическата криза, държавите-членки следва да проведат амбициозни програми за реформи, за да осигурят макроикономическа стабилност и устойчивост на публичните финанси, да подобрят конкурентоспособността и да намалят макроикономическите неравновесия и да подобрят ефективността на пазара на труда.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reform programmes to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, and reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Временните мерки, въведени в отговор на кризата, следва да се прекратяват координирано и по целесъобразност, когато възстановяването е сигурно.
Temporary measures introduced in response to the crisis should be withdrawn in a coordinated manner as appropriate when the recovery is secure.
В рамките на стратегията „Европа 2020“ държавите-членки и Съюза следва да проведат реформи, целящи „интелигентен растеж“, т.е. растеж, чиято движеща сила са знанията и иновациите.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Реформите следва да целят подобряване на качеството на образованието, като осигурят достъп за всеки, засилят ефективността на научноизследователската дейност и бизнеса и усъвършенстват допълнително регулаторната рамка с цел насърчаване на иновациите и трансфера на знания навсякъде в Съюза.
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, strengthening research and business performance, and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Те следва да насърчават предприемчивостта и да спомагат за превръщането на творчески идеи в иновативни продукти, услуги и процеси, които могат да създадат растеж, качествени работни места, териториално, икономическо и социално сближаване и да отговорят по-ефективно на европейските и глобалните предизвикателства, свързани с обществото.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
В този контекст е съществено да се извлече максималното от информационните и комуникационни технологии.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
Политиките на Съюза и на държавите-членки, включително чрез техните програми за реформи, следва да са насочени към „устойчив растеж“.
The policies of the Union and of Member States, including through their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Устойчив растеж означава отделяне на икономическия растеж от използването на ресурси, изграждане на устойчива и конкурентоспособна икономика с ефективно използване на енергията и ресурсите, справедливо разпределение на разходите и ползите, и използване на водещата роля на Европа в надпреварата за разработване на нови процеси и технологии, включително „зелени“ технологии.
Sustainable growth means decoupling economic growth from the use of resources, building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Държавите-членки и Съюзът следва да осъществят необходимите реформи за намаляване на емисиите от парникови газове и за ефективно използване на ресурсите, което ще помогне и за предотвратяване на влошаването на околната среда и на загубата на биологично разнообразие.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gases emissions and use resources efficiently, which will also assist in preventing environmental degradation and biodiversity loss.
Те следва също да подобрят бизнес средата, да стимулират създаването на „зелени“ работни места и да помогнат на предприятията, които модернизират индустриалната си база.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and help enterprises modernising their industrial base.
Накрая, политиките на Съюза и програмите за реформи на държавите-членки следва да са насочени към „приобщаващ растеж“.
The policies of the Union, and Member States’ reform programmes should finally also aim at ‘inclusive growth’.
Приобщаващ растеж означава изграждане на съгласувано общество, в което хората имат възможността да предвиждат и управляват промяната, като по този начин участват активно в обществото и икономиката.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and the economy.
Поради това реформите на държавите-членки следва да осигурят достъп и възможности за всички през целия жизнен цикъл, като по този начин намалят бедността и социалното изключване, посредством премахване на преградите за участие в пазара на труда, особено за жени, по-възрастни работници, млади хора, лица с увреждания и законни мигранти.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, the disabled and legal migrants.
Във всички тези области на политиката реформите следва да отчитат въпроса за равенството между половете.
They should take into account the gender perspective in all these policies.
Те следва също да гарантират, че ползите от икономическия растеж ще достигат до всички граждани и до всички региони.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Поради това осигуряването на ефективно функциониране на пазарите на труда посредством инвестиране в успешни преходи, развитие на подходящи умения, повишаване на качеството на работните места и борба срещу сегментирането, структурната безработица и бездействието, като се осигурява адекватна и устойчива социална закрила и активно приобщаване за намаляване на бедността, като същевременно се спазва договорената фискална консолидация, следва да заемат централно място в програмите на държавите-членки за реформи.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate and sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Като съществен елемент държавите-членки и Съюзът следва да продължат и да разширят усилията си, за да усъвършенстват допълнително своята регулаторна рамка, особено по отношение на европейските предприятия.
As an essential element, Member States and the Union should continue and expand their efforts to further improve their regulatory framework, especially for European enterprises.
Като засилят своите инструменти за интелигентно регулиране, държавите-членки и Съюзът следва да гарантират, че законодателството е изготвено добре, че е съизмеримо, че се преразглежда редовно и не създава излишна тежест.
By strengthening their smart regulation instruments, Member States and the Union should guarantee that legislation is well-designed, proportionate, regularly reviewed and does not cause unnecessary burdens.
Постигането на целите за намаляване на административната тежест остава приоритет.
Achievement of the administrative burdens reduction targets remains a priority.