natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Действителният избор по отношение на прилагането на мярката не се прави нито от унгарските органи, нито от бенефициера, а от свързано дружество, при което може да възникне неблагоприятно данъчно положение.
The actual choice as regards application of the measure is made neither by the Hungarian authorities nor by the beneficiary, but by an affiliated company where a tax disadvantage may arise.
Незаконното естество на мярката, съществуваща или нова помощ
The unlawful character of the measure, existing vs. new aid
В решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че мярката не може да се счита за съществуваща помощ, тъй като тя не отговаря на нито един от трите критерия, посочени в приложение IV.3 към Акта за присъединяване.
In the Opening Decision, the Commission concluded that the measure cannot be considered existing aid since it did not fulfil any of the three criteria set out in Annex IV.3 to the Act of Accession.
При все това унгарските органи считат, че това приложение не обхваща всички видове съществуваща помощ, както е изложено в член 1, буква б) от процедурния регламент.
However, the Hungarian authorities consider that this Annex does not cover all types of existing aid as set out in Article 1(b) in the procedural regulation.
Приложение IV.3 към Акта за присъединяване съдържа единствено разпоредби по отношение на помощ, приведена в действие и преразгледана преди датата на присъединяване, посочена в член 1, буква б), подточка i) от процедурния регламент [18].
Annex IV.3 to the Act of Accession contains only provisions on aid put into effect and reviewed prior to the date of accession referred to in Article 1(b), (i) of the procedural regulation [18].
При все това правилата, посочени в член 1, буква б), подточки ii)—v) от регламента, също следва да се вземат под внимание с цел идентифициране на съществуваща помощ, която не е предвидена в Акта за присъединяване.
However, the rules set forth in Article 1(b)(ii)-(v) of the Regulation should also be taken into account for the purpose of identifying existing aid which is not provided for by the Act of Accession.
Това тълкуване се потвърждава от приложение II към Акта за присъединяване, което изменя единствено член 1, буква б), подточка i) от регламента.
This interpretation is confirmed by Annex II to the Act of Accession which amends only Article 1(b)(i) of the Regulation.
Различно тълкуване би поставило под въпрос правната сигурност и правните очаквания и би довело до неравнопоставено третиране на държавите-членки.
A different interpretation would question legal certainty and legitimate expectations and would lead to unequal treatment of Member States.
Доколкото Комисията запазва своята позиция, че мярката не представлява съществуваща помощ въз основа на член IV от Акта за присъединяване, унгарските органи считат, че мярката следва да се оцени в съответствие с член 1, буква б) от регламента и да бъде счетена за съществуваща помощ поради две причини.
In so far as the Commission maintains its position that the measure does not constitute existing aid on the basis of Article IV of the Act of Accession, the Hungarian authorities consider that it should be assessed pursuant to Article 1(b) of the Regulation and be qualified as existing aid, for two reasons.
Първо, в съответствие с член 1, буква б), подточка v) от процедурния регламент мярка, която към момента на прилагане не е представлявала помощ и впоследствие е станала помощ поради развитието на общия пазар, без да е изменена от държавата-членка, се счита за съществуваща помощ.
First, pursuant to Article 1(b)(v) of the procedural regulation, a measure which at the time of implementation did not constitute aid and subsequently became aid owing to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State, is deemed to be existing aid.
Освен това Унгария се позовава на делото за белгийските координационни центрове (BCC) [19], което до известна степен е сходно с мярката и в което Комисията през 1984 и 1987 г. счете, че режимът на BCC не може да се счита за държавна помощ.
Hungary further refers to the Belgian Coordination Centres (BCC) case [19], which is to some extent similar to the measure, and in which the Commission considered in 1984 and 1987 that the BCC regime could not be regarded as State aid.
Също така, в съответствие със становището, дадено на въпрос от член на Европейския парламент, Комисията счете, че мярката относно BCC не е държавна помощ и че подобни мерки от държави-членки също не представляват държавна помощ [20].
Also according to the opinion given to a question by an MEP, the Commission considered that the BCC measure was not State aid and that similar measures of Member States also did not qualify as State aid [20].
Комисията промени своето становище относно схемата за BCC едва с решението си от 17 февруари 2003 г., след влизането в сила на унгарската мярка.
The Commission changed its opinion with regard to the BCC scheme only by its decision dated 17 February 2003, after the entry into force of the Hungarian measure.
Унгария също така потвърди, след проверка на компетентния орган на унгарското Министерство на финансите, че унгарската служба за мониторинг на държавна помощ (SAMO) е проучила мярката през лятото на 2002 г. преди нейното приемане.
Hungary also confirmed, after verification with the competent department of the Hungarian Ministry of Finance, that the Hungarian State aid Monitoring Office (SAMO) had examined the measure in the summer of 2002, prior to its adoption.
В контекста на приложимата съдебна практика и предишното решение на Комисията относно схемата за BCC, SAMO е стигнала до заключението, че въпросната мярка не представлява държавна помощ и поради това не е представила схемата на Комисията.
In the light of the applicable jurisprudence and the former Commission decision concerning the BCC scheme, the SAMO came to the conclusion that the measure at issue was not State aid and therefore did not submit the scheme to the Commission.
В допълнение унгарските органи припомнят, че Комисията поиска информация относно мярката с писмо от 19 ноември 2004 г. и Унгария отговори на 8 декември 2004 г. Тъй като Унгария не получи допълнителни въпроси или официална обратна информация от Комисията под каквато и да било форма, тя счита, че има всички основания да вярва, че мярката не представлява държавна помощ или че ако тя представлява държавна помощ, то тя е съществуваща държавна помощ в съответствие с член 1, буква б), подточка v) от регламента.
In addition, the Hungarian authorities recall that the Commission requested information about the measure in a letter dated 19 November 2004 and Hungary responded on 8 December 2004. As Hungary did not receive any further questions or any form of official feedback from the Commission, it considers it had every reason to believe that the measure did not qualify as State aid, or if it did qualify as State aid, then it was existing State aid pursuant to Article 1(b)(v) of the Regulation.
Второ, Унгария твърди, че мярката се счита за разрешена въз основа на член 1, буква б), подточка iii) от процедурния регламент.
Second, Hungary argues that the measure is deemed to have been authorised based on Article 1(b)(iii) of the procedural regulation.
Тя счита, че ако мярката беше счетена за неправомерна помощ след присъединяването, искането за информация на Комисията от 2004 г. щеше да представлява началото на процедурата по разследване.
It considers that if the measure had qualified as unlawful aid after the accession, the Commission’s request for information of 2004 would qualify as the start of the investigation procedure.
Унгария отбелязва, че в съответствие с член 4, параграф 5 от регламента решенията на Комисията трябва да бъдат взети в рамките на два месеца.
Hungary notes that under Article 4(5) of the Regulation the Commission’s decisions must be taken within two months.
В допълнение съгласно член 4, параграф 6 от регламента, когато Комисията не вземе решение в рамките на горепосочения период, помощта се счита за разрешена от Комисията.
Furthermore, according to Article 4(6) of the Regulation, where the Commission has not taken a decision within the above period, the aid is deemed to have been authorised by the Commission.
В съответствие с член 1, буква б), подточка iii) от регламента помощ, която се счита за разрешена в съответствие с член 4, параграф 6 от регламента, следва да се счита за съществуваща помощ.
According to Article 1(b)(iii) of the Regulation, aid which is deemed to have been authorised pursuant to Article 4(6) of the Regulation should be regarded as existing aid.
Макар че двумесечният краен срок не е приложим в настоящата процедура, другото задължение продължава да е в сила, т.е. Комисията е длъжна да завърши проучването.
Although the two months’ deadline is not applicable in this procedure, the other obligation still prevails, i.e. the Commission is obliged to complete the examination.
Въз основа на установената практика на Съда Унгария заключава, че Комисията е трябвало да предприеме действие, за да проучи държавната помощ в рамките на разумен срок.
Based on settled case law of the Court, Hungary concludes that the Commission should have taken action to examine the State aid within a reasonable time.
Унгария се позовава на решението на Първоинстанционния съд по дело T-190/00 [21], в което Съдът постанови, че 28-месечен период може да е твърде дълъг за предварителна процедура по разследване, ако Комисията е поискала информация от засегнатата държава-членка само веднъж.
Hungary refers to the judgment of the Court of First Instance in Case T-190/00 [21], where the Court ruled that a 28-month period may be too long for a preliminary investigation procedure if the Commission requested information only once from the Member State concerned.
Според унгарските органи тези принципи следва да се прилагат a fortiori и в предварителната процедура по разследване, където Комисията проучва само дали има съмнения по отношение на съвместимостта на мярката с член 87 от Договора за ЕО.
According to the Hungarian authorities, these principles should be applied a fortiori also in the preliminary investigation procedure, where the Commission examines only whether it has doubts as to the compatibility of the measure with Article 87 of the EC Treaty.
Съответно, тъй като Комисията не е взела решение в рамките на разумен срок — и като се имат предвид принципите на правна сигурност и добро управление — дори ако мярката беше счетена за помощ, тя следва да се разглежда като съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), подточка iii) от регламента.
Consequently, as the Commission failed to adopt a decision within a reasonable time — and having regard to the principles of legal certainty and good administration — even if the measure was deemed to be aid, it should be considered as existing aid pursuant to Article 1(b)(iii) of the Regulation.
Въпросът с възстановяването и евентуалния преходен период за постепенно преустановяване
The issue of recovery and potential transitional period for phasing out
Унгарското правителство твърди, че Комисията следва да се въздържа от възстановяване на евентуалната помощ, тъй като това би било в разрез с общия принцип на правото на Общността, а именно принципа на оправданите правни очаквания.
The Hungarian government argues that the Commission should refrain from the recovery of the potential aid, since it would be contrary to a general principle of Community law, namely the principle of legitimate expectations.
Унгария се позовава на съдебната практика, в която последователно е постановявано, че „правото на позоваване на принципа на защита на оправданите правни очаквания се предоставя на всяко лице в положение, при което орган на Общността е породил у него основателни надежди“ [22].
Hungary refers to the case law which has consistently held that ‘the right to rely on the principle of the protection of legitimate expectations extends to any person in a situation where a Community authority has caused him to entertain expectations which are justified.’
То също така цитира решението на Съда по делото Van den Bergh и Jürgens [23], в което беше приложен следният тест, за да се определи дали дадено очакване е основателно: „…ако предпазлив и проницателен търговец би могъл да предвиди, че приемането на мярка на Общността вероятно би засегнало неговите интереси, той не може да се позове на този принцип, ако мярката бъде приета.“ Като се позовават на делото за белгийските координационни центрове, унгарските органи твърдят, че Комисията е счела системата за съвместима през 1984 и 1987 г. и е променила становището си едва на 17 февруари 2003 г., след като унгарската мярка е влязла в сила.
It also quotes the judgment of the Court in the Van den Bergh & Jürgens case [23], where the following test was applied to determine whether an expectation is justified: ‘…if a prudent and discriminating trader could have foreseen the adoption of a Community measure likely to affect his interests, he cannot plead that principle if the measure is adopted.’ With reference to the Belgian Coordination Centres case, the Hungarian authorities argue that the Commission considered that system to be compatible in 1984 and 1987, and changed its decision only on 17 February 2003, after the Hungarian measure’s entry into force.
В допълнение, системата на белгийските координационни центрове е била приложима изключително по отношение на многонационални дружества за разлика от унгарската мярка, която е по-широкообхватна.
In addition, the Belgian Coordination Centres system was exclusively applicable to multinational companies, in contrast to the Hungarian measure which has a wider scope.
Унгарските органи се позовават на решението за откриване на официалната процедура по разследване относно законите на Испания за корпоративния данък, в което Комисията заяви, че решението се основава единствено на предварително предположение.
The Hungarian authorities refer to the decision on the opening of the formal investigation procedure concerning Spain’s corporation tax laws, where the Commission stated that it was based only on a preliminary assumption.
В своето окончателно решение Комисията заяви, че дори най-предпазливите и добре информирани страни не биха могли да предвидят, че мярката ще бъде счетена за държавна помощ и страните са имали право да се позоват на принципа на правните очаквания [24].
In its final decision, the Commission stated that even the most cautious and well-informed parties could not have foreseen the measure being classed as State aid, and the parties could rightly claim legitimate expectations [24].
В този случай решението е било взето повече от четири години след искането за информация.
In that case, the decision was taken more than four years after the request for information.
С оглед на факта, че информацията беше поискана от Унгария на 19 ноември 2004 г., на което тя даде пълен отговор на 8 декември 2004 г., унгарските органи считат за основателни своите правни очаквания, че въпросната мярка не представлява държавна помощ в съответствие с позицията на Комисията в Решение 2001/168/ЕОВС.
In view of the fact that information was requested from Hungary on 19 November 2004, to which they gave a full reply on 8 December 2004, the Hungarian authorities consider that they could legitimately expect that the measure in question did not constitute State aid, in accordance with the Commission’s position in Decision 2001/168/ECSC.
Унгария изтъква, че през този период групата за етичен кодекс на Съвета е проучила мярката и не е заключила, че представлява вредна данъчна мярка.
Hungary points out that during that period the Council’s Code of Conduct Group examined the measure and did not conclude that it constituted a harmful tax measure.
В контекста на дискусията Комисията като член на тази група е могла да поиска допълнителна информация от Унгария, ако е предполагала, че мярката представлява държавна помощ.
In the light of the debates, the Commission as a member of this group could have requested further information from Hungary if it presumed that the measure qualified as.
Освен това Унгария твърди, че в съответствие с процедурния регламент, преди откриването на официална процедура по разследване Комисията трябва да обсъди съвместимостта на дадена разпоредба с държавата-членка чрез предварително производство.
Hungary further argues that, according to the procedural regulation, before the opening of a formal investigation procedure, the Commission must discuss the compatibility of a provision with the Member State through a preliminary proceeding.
Налице е нарушение на процедурните правила, ако Комисията открие официална процедура по разследване в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, без да проведе предварителна оценка в съответствие с регламента и наруши принципа на лоялно сътрудничество, посочен в член 10 от Договора за ЕО.
It constitutes a violation of the procedural rules if the Commission commences a formal investigation pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty without conducting a preliminary assessment under the Regulation and breaches the principle of cooperation in good faith laid down in Article 10 of the EC Treaty.
Унгарските органи също така твърдят, че от установената практика на Комисията следва, че защитата на правните очаквания обхваща и държавите-членки [25].
The Hungarian authorities also argue that it follows from the established practice of the Commission that the protection of legitimate expectations also extends to Member States [25].
Унгария също така подчертава, че в някои решения [26], по отношение на правните очаквания, Комисията се е позовала на сходствата на въпросните мерки с делото за белгийските координационни центрове (BCC), които първоначално бяха счетени за съвместими, и поради това тя се въздържа от възстановяване на средствата.
Hungary also underlines that in certain decisions [26], in relation to legitimate expectation, the Commission referred to the similarities of the measures in question with the Belgian Coordination Centres (BCC) case which was originally considered compatible, and it therefore refrained from recovery.
Унгарските органи заключават, че „нито Унгария, нито унгарските дружества, които прилагат мярката, са могли да предвидят, дори ако са разумно предпазливи, че 4 години след въвеждането на мярката и 3 години след присъединяването на Унгария към ЕС Комисията би открила процедура по отношение на мярката поради съмнения относно нейната съвместимост с правото на Общността“.
The Hungarian authorities conclude that ‘neither Hungary nor Hungarian companies applying the measure could foresee — even if they exercised reasonable caution — that 4 years after the introduction of the Measure and 3 years after Hungary’s accession to the EU the Commission would commence a procedure with respect to the Measure because it had doubts about its compatibility with Community law.’
Унгария подчертава, че отрицателно решение на Комисията би могло да доведе до огромен брой съдебни искове за щети от данъкоплатци, които са прилагали мярката, срещу Унгария и би могло да намали доверието на инвеститорите в надеждността на икономическото преобразуване, постигнато до този момент от страната.
Hungary underlines that an unfavourable decision of the Commission could lead to an immense number of lawsuits by taxpayers who have applied the measure for damages against Hungary and could reduce investors’ confidence in the reliability of the economic transformation achieved so far by the country.
Последно, Унгария твърди, че ако Комисията реши, че мярката е несъвместима с правото на Общността, е необходимо да се определи преходен период, в който мярката ще продължи да се прилага поне за тези дружества, които са я прилагали досега.
Finally, Hungary argues that if the Commission decides that the measure is incompatible with Community law, it is necessary to set a transitional period during which the measure remains applicable at least for those companies that have been applying the measure so far.
В делото Кралство Белгия и форум 187 ASBL/Комисия Съдът постанови, че в отсъствието на по-важен обществен интерес Комисията нарушава по-висше законово правило, ако не установи преходни мерки при отменянето на правила, за които дружествата може да са имали оправдани правни очаквания, произтичащи от правото на Общността [27].
In the case Kingdom of Belgium and Forum 187 ASBL v Commission the Court held that in the absence of an overriding public interest, the Commission infringes a superior rule of law if it fails to establish transitional measures when repealing rules about which companies might have had legitimate expectations deriving from Community law [27].
Поради това унгарските органи отправят искане дори в случай на евентуално отрицателно решение, въз основа на принципа за защита на правните очаквания, Комисията да позволи прилагането на мярката до края на петата данъчна година след годината на решението.
The Hungarian authorities therefore request that even in the event of a potential negative decision, on the basis of the principle of protection of legitimate expectation the Commission allow the application of the measure until the end of the fifth tax year following the year of the decision.
Този преходен период ще е необходим на данъкоплатците, за да се подготвят за новите обстоятелства в резултат на отменянето на мярката.
This transitional period would be necessary for the taxpayers to prepare for the new circumstances resulting from the repeal of the measure.
В това отношение Унгария отбелязва, че Комисията е определила преходен период от почти 8 години в своето решение относно датските дейности по международно финансиране за субекти, които вече са прилагали основните датски правила [28].
In this respect, Hungary notes that the Commission set a transitional period of almost 8 years in its decision relating to Dutch international financing activities for entities already applying the underlying Dutch rules [28].
Допълнителна информация, предоставена от унгарските органи
Additional information provided by the Hungarian authorities
Обосновка поради естеството или общата схема на системата
Justification by the nature or general scheme of the system
В своя отговор на искането за информация на Комисията от 12 февруари 2008 г. унгарските органи подчертават, че „ако Комисията продължи да твърди, че мярката е избирателна, във всеки случай мярката не може да се счита за държавна помощ, защото избирателността е обоснована от характера или общата схема на системата“.
In their reply to the Commission request for information dated 12 February 2008, the Hungarian authorities underline that ‘should the Commission still hold that this measure is selective, the measure cannot in any case be considered to be State aid, because selectivity is justified by the nature or general scheme of the system’.
Мярката беше въведена с цел намаляване на някои неблагоприятни ефекти поради отсъствието на данъчно облагане на групи от дружества в Унгария.
The measure was introduced to diminish certain unfavourable effects that are attributable to the absence of group taxation in Hungary.
В това отношение Унгария посочи, че мярката се отклонява от т. нар. „класически“ метод на индивидуална (т.е. неконсолидирана) данъчна оценка до много по-малка степен от често използваните схеми за данъчно облагане на групи от дружества в други държави-членки.
In this regard, Hungary indicated that the measure departs from the so-called ‘classic’ method of individual (i.e. non-consolidated) tax assessment to a much lesser degree than do frequently used group taxation schemes in other Member States.
Като следствие от това унгарските органи твърдят, че мярката цели да прилага (по специален начин) установена и често използвана модерна система за подоходен данък.
As a consequence, the Hungarian authorities argue that the measure aims to implement (in a special way) an established and frequently used modern income tax system.