natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Приветства неотдавнашните предложения на МВФ, подкрепени от Комисията, за данък върху банковите активи, който да позволи на всяка страна да събере сума с размер между 2 и 4% от БВП за финансиране на бъдещи механизми за разрешаване на кризи; счита, че банковите налози следва да бъдат пропорционални на системното значение на съответната кредитна институция и на равнището на риска, с който е свързана дадена дейност;
Welcomes the recent proposals from the IMF, supported by the Commission, for a tax on bank assets to allow every country to levy between 2 and 4% of GDP to finance future crisis-resolution mechanisms; believes that bank levies should be proportionate to the systemic significance of the credit institution concerned and to the level of risk involved in an activity;
Отбелязва, че банковите налози, данъкът върху финансовата дейност и данъкът върху финансовите сделки обслужват различни икономически цели и имат различен потенциал за генериране на приходи; изтъква, че тъй като се основават на балансови позиции, банковите налози не могат да поемат ролята да намаляват финансовите спекулации и допълнително да регулират банкирането „в сянка“; във връзка с това подчертава значението на механизмите за финансов надзор и на прозрачността с оглед на увеличаването на издръжливостта и стабилността на финансовата система;
Notes that bank levies, an FAT and an FTT each serve different economic objectives and have different revenue-raising potential; emphasises that, since they are based on balance-sheet positions, bank levies cannot take on the role of curbing financial speculation and further regulating shadow banking; in that connection, stresses, moreover, the importance of financial supervisory mechanisms and transparency in enhancing the resilience and stability of the financial system;
Отбелязва предложението на МВФ за данък върху финансовата дейност и неотдавнашния ангажимент на Комисията да извърши цялостна оценка на неговото въздействие; подчертава, че данъкът върху финансовата дейност е главно приходно ориентиран данъчен инструмент, който осигурява възможност за облагане на икономическите доходи и печалбите от поемането на прекомерни рискове, и като такъв би могъл да предостави решение във връзка с настоящото освобождаване на финансовия сектор от ДДС;
Notes the IMF proposal on a FAT and the Commission's recent commitment to conduct a comprehensive impact assessment of its potential; stresses that an FAT is mainly a revenue-oriented tax tool that targets the financial sector, making it possible to tax economic rents and profits from excessive risk-taking, and as such could provide a solution to the current VAT exemption of the financial sector;
Подчертава, че евентуалното въвеждане на тези нови данъчни инструменти във финансовия сектор следва да се анализира на фона на съществуващата данъчна среда в сектора, като се взимат предвид вторичните ефекти и се обръща специално внимание на идентифицирането на взаимодействията между старите и новите данъци;
Emphasises that the possible introduction of these new taxation tools in the financial sector should be analysed in the context of the existing tax environment in that sector, taking into account secondary effects and keeping a special focus on identifying synergies between old and new taxes;
Отбелязва целта на Комисията да увеличи размера на бюджета на ЕС чрез използването на новаторски финансови инструменти; признава потенциалните ползи от допълването на финансирането от частния сектор с публични средства; при все това осъзнава, че използването на специални инструменти за финансирането на проекти може да доведе до увеличаване на условните пасиви; ето защо счита, че подобни мерки следва да се придружават от напълно прозрачно оповестяване на информация, в съчетание с подходящи насоки за инвестициите, управление на риска, пределни стойности на излагане на риск и процедури за контрол и надзор, като всички те бъдат установени в рамките на характеризиращ се с демократичност отчетност процес;
Notes the Commission's aim to increase the volume of the EU budget through the use of innovative financial instruments and recognises the potential benefits of leveraging private sector funding with public money; is aware, however, that the use of special purpose vehicles for financing projects can result in increased contingent liabilities; believes, therefore, that such measures should be accompanied by fully transparent disclosure combined with appropriate investment guidelines, risk management, exposure limits and scrutiny and surveillance procedures, all to be established in a democratically accountable manner;
Еврооблигации и европейски облигационни емисии за финансиране на проекти
Eurobonds and European project bonds
Отбелязва, че еврооблигациите все по-често се посочват като общ инструмент за управление на дълга; отбелязва всички неотдавнашни предложения и инициативи във връзка с тази цел; призовава Европейския съвет и Комисията да дадат незабавен отговор на призива, който Парламентът отправи в своята резолюция относно постоянния механизъм за действие при кризи ( P7_TA-PROV(2010)0491 ), а именно, да бъде даден необходимият политически сигнал за започването на разследване на Комисията относно бъдещата система на еврооблигациите, с оглед на това да бъдат определени условията, при които подобна система ще бъде ползотворна за всички участващи държави-членки и за еврозоната като цяло;
Notes that Eurobonds are increasingly referred to as a common debt management instrument; notes all recent proposals and initiatives to that effect; calls on the European Council and the Commission to provide an immediate response to call Parliament made in its resolution on the permanent crisis mechanism ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) for the necessary political signal to be given for a Commission investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole;
Подкрепя идеята за издаване на общи европейски облигации за финансиране на проекти, с които да се финансират значителни европейски инфраструктурни потребности и структурни проекти в рамките на плана „ЕС 2020“, и очакваните нови стратегии на ЕС, като например новата стратегия за развитие на енергийната инфраструктура и други мащабни проекти; счита, че облигационните емисии на ЕС за финансиране на проекти биха осигурили необходимите инвестиции и достатъчна степен на доверие, за да се предостави възможност за привличане на необходимата подкрепа за големите инвестиционни проекти, които по този начин ще се превърнат във важен механизъм за осигуряване на максимална публична подкрепа; напомня, че с оглед на обезпечаването на устойчивостта на Европа тези проекти трябва да оказват принос за екологичното преобразуване на нашите икономики, като проправят пътя за икономика с нулеви емисии на въглерод;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe's significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, anticipated new EU strategies, such as the new Strategy on Energy Infrastructure Development, and other large-scale projects; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; recalls that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies, paving the way for the zero-carbon economy;
Подчертава, че бюджетът на ЕС следва да се използва в по-голяма степен за привличане на заемни средства с цел инвестиции; подчертава, че използването на средства на ЕС в партньорство с частния банков сектор, по-специално чрез Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), следва да се превърне в стандарт за проекти с дългосрочен търговски потенциал;
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
Призовава Комисията и Европейската централна банка да проучат евентуалните морални рискове за държавите-членки, произтичащи от финансирането на важни инфраструктурни проекти чрез облигационни емисии на ЕС за финансиране на проекти или чрез еврооблигации, особено когато такива инфраструктурни проекти са с транснационален обхват;
Calls on the Commission and the European Central Bank to investigate the moral hazard implications for Member States of financing critical infrastructure projects via EU project bonds or Eurobonds, especially where such infrastructure projects are transnational in scope;
Данък върху въглеродните емисии
Carbon tax
Подчертава, че текущият модел на данъчно облагане следва напълно да прегърне принципа „замърсителят плаща“, като използва подходящи новаторски инструменти за финансиране, за да премести постепенно данъчното бреме към дейностите, които замърсяват околната среда, създават значителни емисии на парникови газове или използват значителен обем ресурси;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
Ето защо подкрепя укрепването на схемата на ЕС за търговия с емисии, както и всеобхватното преразглеждане на Директивата за данъчното облагане на енергийните продукти, така че емисиите на CO2 и енергийното съдържание да станат един от основните критерии за данъчното облагане на енергийните продукти;
Supports, therefore, a strengthening of the Emissions Trading Scheme (ETS) and a comprehensive revision of the energy taxation directive to make CO2 emissions and energy content basic criteria for the taxation of energy products;
Изтъква, че и двата инструмента имат силен двоен дивидент, като предоставят сериозни стимули за преминаване към свободни от въглерод и устойчиви и възобновяеми енергийни източници, от една страна, и значителни допълнителни приходи, от друга страна; при все това напомня, че основното съображение за въвеждането на въглероден данък е да се променят поведенческите и производствените модели, тъй като очакваните приходи ще намалеят, когато моделите на производството се пренасочат към устойчиви и възобновяеми източници на енергия;
Stresses that both tools have a strong double dividend, providing major incentives to shift towards carbon-free and sustainable and renewable energy sources, on the one hand, and significant additional revenue, on the other; recalls, however, that the main motive for introducing a carbon tax is to change behaviour and production structures, since the expected revenue will diminish when production patterns shift towards sustainable and renewable energy sources;
Счита, че в рамките на данъка върху въглеродните емисии и преразглеждането на Директивата за данъчното облагане на енергийните продукти следва да се определят минималните задължителни изисквания за всички държави-членки, като всяка държава-членка може да предприема допълнителни мерки, ако счита, че това е целесъобразно;
Believes that a carbon tax and the revision of the energy taxation directive should set the minimum mandatory requirements for all Member States, leaving it to up to each Member State to go further on if it sees fit;
Подчертава, че следва да се предвидят целесъобразни преходни периоди, с цел да се избегнат изместванията на въглеродни емисии и да се предотврати прехвърлянето на основната тежест върху потребителите с ниски доходи; освен това счита, че е полезно да се предвидят конкретни целенасочени мерки в полза на домакинствата с ниски доходи и да се увеличат инвестициите в обществената инфраструктура и в енергийната ефективност на домакинствата;
Emphasises that adequate transitional periods should be laid down in order to avoid carbon leakages and to prevent overwhelming burdens being shifted to low-income consumers; considers it useful, moreover, to provide for specific targeted measures in favour of low-income households and to enhance investment in public-sector infrastructure and in household energy efficiency;
При все това счита, че следва да се проучи подробно възможността за постигане на глобално споразумение на равнището на Г-20 или в рамките на СТО, преди да се наложи този данък върху вноса в ЕС, с цел да се гарантира, че този инструмент за корекция на митата не води до недостиг на суровини, от една страна, и до ответни мерки от страна на трети държави срещу износа на ЕС, от друга;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
Като има предвид повишеното търсене на енергия в страните с бързо развиваща се икономика, насочва вниманието към неотложната потребност ЕС да извърши целесъобразни инвестиции в сферата на енергийните доставки и енергийната ефективност, които биха укрепили неговата енергийна инфраструктура и биха намалили във възможно най-голяма степен неговата уязвимост спрямо пазарните колебания, които биха могли да имат отрицателни последици за икономиката на ЕС и за целите на стратегията „ЕС 2020“;
Draws attention, bearing in mind the rising energy demand in emerging countries, to the EU's imperative need to come up with adequate investments in the areas of energy supply and efficiency that will strengthen its energy infrastructure and reduce as much as possible its vulnerability to market fluctuations which could have negative consequences for the EU economy and the EU 2020 objectives;
Призовава държавите-членки да разгледат възможността за разпределяне на приходи от данъчното облагане, свързано с изменението на климата, за финансиране на изследователски и развойни дейности и мерки, насочени към намаляване на въглеродните емисии и борба с глобалното затопляне, като стимулират енергийната ефективност, предприемат мерки по отношение на енергийната бедност и подобряват енергийната инфраструктура в ЕС и в развиващите се страни; във връзка с това припомня, че съгласно Директивата за схемата на ЕС за търговия с емисии най-малко 50% от приходите от търговете на емисии на въглероден диоксид следва да се заделят за мерки за борба с изменението на климата, включително в развиващите се страни;
Calls on the Member States to consider allocating revenues from climate-change taxation to finance R&D and measures aimed at reducing carbon emissions and combating global warming, stimulating energy efficiency, tackling energy poverty and improving energy infrastructure in the EU and in developing countries; recalls, in this context, that under the ETS Directive at least 50% of revenues from carbon dioxide emissions auctioning under the EU ETS should be earmarked for measures to combat climate change, including in the developing countries;
Отбелязва, че револвиращите финансови инструменти за мерки в областта на енергийната ефективност представляват новаторски начин за финансиране на щадящи климата проекти; приветства създаването на специален финансов инструмент, който би могъл също да привлече частни инвеститори (в рамките на публично-частните партньорства) и който би използвал неразпределени средства в рамките на Регламента за Европейската енергийна програма за възстановяване за подкрепа на енергийната ефективност и на инициативите в областта на възобновяемите енергийни източници; призовава Комисията да извърши подробна оценка на ефективността на този инструмент и да анализира потенциала за прилагане на подобен подход, включително инициативи в областта на енергетиката, енергийната ефективност и суровините, към бъдещи неусвоени средства от бюджета на ЕС;
Notes that revolving financial instruments for energy efficiency measures represent an innovative way of financing climate-friendly projects; welcomes the creation of a dedicated financial facility, which could also attract private investors (in the framework of public-private partnerships (PPPs)), which would use uncommitted funds from the European Energy Programme for Recovery (EEPR) Regulation to support energy efficiency and renewable initiatives; asks the Commission to assess carefully the effectiveness of this instrument and to analyse the potential for applying a similar approach, including initiatives on energy, energy efficiency and raw materials, to future unspent funds in the EU budget;
Отбелязва значението на енергийната ефективност и съответно призовава Комисията и държавите-членки да използват ефективно структурните фондове за увеличаване на енергийната ефективност на сградите, особено на жилищните сгради; призовава за ефективно използване на финансирането от ЕИБ и други публични финансови институции, както и за координация между фондовете на ЕС и националните фондове и други форми на подпомагане, които могат да увеличат инвестициите в енергийна ефективност с оглед на постигането на целите на ЕС;
Notes the importance of energy efficiency and therefore urges the Commission and Member States to make effective use of the Structural Funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
Напомня на държавите-членки за възможността за прилагане на намалени ставки на ДДС за услуги, осигуряващи жилищни подобрения и повишена енергийна ефективност;
Reminds Member States of the possibility of applying reduced rates of VAT to services offering home improvement and enhanced energy efficiency;
Счита също така, че икономичното използване на ресурсите и иновациите в екологосъобразни технологии са от голямо значение за конкурентоспособността;
Considers, also, that the thrifty use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
Подчертава, че при разработването и впоследствие при въвеждането на нови, новаторски данъци, е необходимо да се извърши цялостна, трансгранична и междусекторна оценка на различните видове съществуващо и планирано финансиране, данъчно облагане и субсидии за дейности, насочени към опазването на околната среда и климата, като това може да се определи като процес за финансиране на околната среда „в духа на доклада на дьо Ларозиер“, с цел тези инструменти да имат по-ефективна насоченост и да се премахне възможността за застъпване и/или противоречия между политиките;
Stresses the need, as new, innovative taxation is developed and ultimately introduced, for an overall, cross-border and cross-sectoral assessment of different types of existing and planned financing, taxation and subsidies for environment and climate activities, what might be termed a ‘de Larosière process for environment financing’, in order to target these new tools more effectively and eliminate the possibility of overlapping and/or conflicting policies;
Отчита, че данъкът върху въглеродните емисии би представлявал по-скоро инструмент за ограничаване на емисиите, отколкото дългосрочен източник на приходи, тъй като този източник в даден момент ще се изчерпи, ако инструментът се окаже ефективен;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Финансиране за развитие
Financing for development
Призовава за потвърждаване на ангажимента от страна на държавите-членки за предоставяне на 0,7% от техния брутен национален доход (БНД) за официалната помощ за развитие; изразява съжаление във връзка с факта, че въпреки че всички държави-членки на ЕС са приели тази цел от 0,7% от БНД по отношение на разходите, единствено Швеция, Люксембург, Дания и Нидерландия са постигнали или превишили тази цел през 2008 г.;
Calls for a re-affirmation by the Member States of their pledge to earmark 0.7% of their gross national income GNI to official development assistance (ODA); deplores the fact that while all EU Member States have accepted this 0.7% GNI target for spending, only Sweden, Luxembourg, Denmark and the Netherlands reached or exceeded this goal in 2008;
Припомня, че въпреки световната криза, Европейският съюз като цяло, включително неговите държави-членки, продължава да бъде водещият донор на помощ за развитие, като през 2009 г. неговият принос се равнява на 56% от общия размер на помощта за развитие, отпускана в световен мащаб, на стойност 49 млрд. евро, което се утвърждава чрез колективния ангажимент на правителствата на държавите от ЕС да предоставят 0,56% и 0,70% от БНД за официалната помощ за развитие в срок съответно до 2010 г. и 2015 г.;
Recalls that, despite the global crisis, the European Union as a whole, including its Member States, remains the leading development aid donor, accounting for 56% of the worldwide total, worth EUR 49 billion in 2009, which is confirmed by the EU governments' collective pledge to earmark 0.56% and 0.70% of GNI to ODA by 2010 and 2015 respectively;
Подчертава първостепенното значение на доброто финансово управление по отношение на цялата помощ за развитие и хуманитарна помощ на ЕС, по-специално с оглед на това, че европейските институции, участващи във вземането на решения и прилагането на тази помощ, трябва да се отчитат изцяло пред европейските граждани и данъкоплатци;
Stresses the paramount importance of sound financial management in respect of all EU development and humanitarian aid, in particular because the European institutions involved in the decision-making and implementation of this aid must be fully accountable to European citizens and taxpayers;
Подчертава, че новаторското финансиране за развитие може да допълни традиционните механизми за помощ за развитие и по този начин да спомогне за своевременното постигане на техните цели; припомня, че тези новаторски инструменти на финансиране следва да бъдат допълнение към целта на ООН 0,7% от БВП да бъдат предназначени за сътрудничеството за развитие; подчертава, че новаторското финансиране за развитие следва да се характеризира с разнообразие на средствата, така че да се постигне максимален потенциал за генериране на приходи, но и че то следва да бъде изцяло съобразено с приоритетите на всяка страна, като страните проявяват силна ангажираност; същевременно подчертава необходимостта развиващите се страни да активизират усилията си в областта на данъчното облагане, предимно по отношение на събирането на данъци и борбата срещу укриването на данъци, които са от ключово значение за постигането на надеждна фискална политика;
Emphasises that innovative financing for development can complement traditional development aid mechanisms and so help them to achieve their goals on time; recalls that innovative financing instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GDP devoted to development cooperation; stresses that innovative financing for development should be characterised by diversity of funding, in order to reach maximum revenue potential, but also be fully tailored to each country's priorities, with strong country ownership; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion, which are crucial to achieving a sound fiscal policy;