natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отбелязва, че стратегията за намиране на изход от кризата не следва при никакви обстоятелства да поражда нови структурни неравенства и още по-големи различия в доходите, което забавя производителността и конкурентоспособността в икономиката, но следва по-скоро да въвежда необходимите реформи за справяне с посочените неравенства; счита, че финансовите и данъчни мерки на държавите-членки следва да защитават заплатите, пенсиите, помощите за безработица и покупателната способност на домакинствата, без да поставят под заплаха устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план, както и възможността на държавите-членки да предоставят основните обществени услуги в бъдеще;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households' purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States' capacity to provide essential public services in the future;
Отбелязва, че предвижданото през следващите десетилетия застаряване на населението представлява безпрецедентно предизвикателство за държавите от ЕС; поради това счита, че мерките за преодоляване на кризата по принцип не следва да предизвикат дългосрочни последствия за публичните финанси и по този начин да натоварват прекомерно бъдещите поколения с изплащането на сегашните дългове;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
Подчертава необходимостта възстановяването на икономиката да се съчетае с политически мерки, насочени срещу структурната безработица, най-вече сред младите хора, възрастните, хората с увреждания и жените, с оглед увеличаване на качествената заетост с цел подобряване на производителността на труда и на инвестициите; в този смисъл счита за много важни политиките за подобряване на качеството на човешкия капитал като образованието или политиките за здравеопазване, насочени към развиването на по-продуктивна и по-продължително работеща работна сила, както и политики, насочени към удължаване на професионалната дейност; призовава държавите-членки и Комисията да засилят своите политики и мерки в сферата на заетостта и пазара на труда, като ги поставят в основата на стратегията „ЕС 2020“;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
Счита, че устойчивостта на публичните финанси в голяма степен зависи от възможностите за повишаване на равнището на заетост, за да отговори на демографските и бюджетни предизвикателства, по-конкретно по отношение на устойчивостта на схемите за пенсионно осигуряване; счита, че съществуващият европейски човешки капитал може да се подпомогне в средносрочен план с помощта на подходяща миграционна политика, която да доведе до интегрирането на мигранти на пазара на труда и до получаване на гражданство;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
Подчертава, че увеличаването на равнището на заетост е особено важно, за да може ЕС да се справи със застаряването на населението, и подчертава, че високата степен на участие на пазара на труда е предпоставка за икономически растеж, социална интеграция и устойчива и конкурентоспособна социална пазарна икономика;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
Счита, че стратегията „ЕС 2020“ трябва да придобие конкретно измерение чрез „пакт за икономическа и социална политика и политика в областта на заетостта“, целящ постигането на устойчивост на конкурентоспособността на европейската икономика и насочен към интегрирането на всички на пазара на труда, което би защитило възможно най-добре гражданите от социална изолация; подчертава, че всички политики следва да се подкрепят взаимно, за да се постигне положително взаимодействие; счита, че стратегията следва да бъде базирана на основни принципи и където е възможно, на показатели и критерии, изчислими и сравними на национално и на равнище ЕС;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level;
Счита, че политиката в областта на публичните финанси, координирана на европейско равнище и предназначена за постигане на устойчив растеж, качествена заетост, както и приемането на необходимите реформи за гарантиране на жизнеспособността на системите за социална закрила, съставляват необходимия отговор на последиците от финансовата, икономическа и социална криза и на предизвикателствата на демографските промени и глобализацията;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
Изтъква, че дългосрочният баланс на схемите за задължително пенсионно осигуряване зависи не само от демографските промени, но и от производителността на работещите, която влияе върху процента на потенциалния растеж, както и от дела от БВП, предназначен за финансиране на тези схеми;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
Подчертава значението на предстоящата Зелена книга относно реформата на пенсионните схеми и счита за съществено разработването на устойчива, надеждна, достатъчно диверсифицирана пенсионна система с различни източници на финансиране, базирана на трудовия и финансовия пазар, както и на корпоративни схеми и включваща схеми за държавно, допълнително осигуряване от работодател и индивидуално осигуряване, която следва да получава договорни и данъчни стимули; следователно признава важността на информираността на гражданите на ЕС относно пенсионните схеми;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;
Подчертава, че в дългосрочен план имплицитният пенсионен дълг съставлява един от най-големите дялове от общия публичен дълг и че държавите-членки следва редовно да публикуват информация относно техния имплицитен пенсионен дълг, следвайки общоприетата методология;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
Отбелязва, че необходимостта едновременно от устойчиви публични финанси и подходящи социални грижи и схеми за интегриране предполага необходимост от повишаване на качеството и ефективността на управлението и на публичните разходи, както и необходимост държавите-членки да бъдат насърчавани да обмислят мерки, които да гарантират по-справедливо разпределяне на данъчната тежест чрез постепенно, съществено намаляване на данъчната тежест за заетите лица и МСП; счита, че посочените мерки могат да помогнат за намаляване на бедността, гарантиране на социалното сближаване и укрепване на икономическия растеж и производителност, които представляват ключов фактор за конкурентоспособността и устойчивостта на европейския икономически и социален модел;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, ЕЦБ и правителствата на държавите-членки.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ECB and the governments of the Member States.
Резолюция на Европейския парламент от 20 май 2010 г. относно приноса на политиката на сближаване към постигането на целите от Лисабон ( 2009/2235(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives ( 2009/2235(INI) )
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално членове 174–178 от него,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
като взе предвид своята резолюция от 24 март 2009 г. относно прилагането на регламента относно структурните фондове през периода 2007–2013 г.: резултатите от преговорите във връзка с националните стратегии за сближаване и оперативните програми Приети текстове, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
като взе предвид съобщението на Комисията от 16 август 2007 г., озаглавено „Конкурентоспособни европейски региони чрез научноизследователска дейност и иновации – Принос за постигането на по-висок растеж и на повече и по-добри работни места“ COM(2007)0474 ,
having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 on ‘Competitive European Regions through research and innovation - A contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 14 ноември 2007 г., озаглавен „Регионите реализират иновации чрез политика на сближаване“ SEC(2007)1547 ,
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
като взе предвид работния документ на службите на Комисията „Документ относно напредъка на Лисабонската стратегия“ SEC(2010)0114 ,
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2007 г., озаглавено „Изпълнение на Лисабонската стратегия за растеж и работни места посредством политиката на сближаване на ЕС от държавите-членки и регионите, 2007–2013 г.“ ( COM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
като взе предвид последващите проверки за изпълнението на програмния период 2000–2006 г.,
having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
като взе предвид работния документ на Комисията от 24 ноември 2009 г., озаглавен „Консултация относно бъдещата стратегия “ЕС 2020' ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
като взе предвид заключенията на неформалния Европейски съвет от 11 февруари 2010 г.,
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
като взе предвид започнатата от Комисията обществена консултация относно „ЕС 2020“ и резултатите от нея (SEC2010)0116),
having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
като взе предвид предложението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020.
having regard to the Commission proposal of 3 March 2010 ‘Europe 2020.
Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ ( COM(2010)2020 ),
A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
като взе предвид стратегическия доклад на Комисията от 31 март 2010 г. относно насърчаването на дебата относно сближаването в ЕС,
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
като взе предвид доклада на комисията по регионално развитие ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
като има предвид, че основната цел на политиката на сближаване е да се намалят различията в равнището на развитие на различните региони и степента на изоставане на най-необлагодетелстваните региони и острови (включително селските райони), от 2007 г. регламентите за структурните фондове включват задължително насочване на средства за изпълнението на целите от Лисабон за ЕС15, насочване на ресурсите на политиката на сближаване към привлекателността на държавите-членки и регионите, растеж и работни места;
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
като има предвид, че, особено по време на настоящата рецесия, политиката на сближаване е един от основните инструменти за подпомагане на растежа, конкурентоспособността и работните места в ЕС поради, наред с другото, стабилния размер на финансиране и прилаганата децентрализирана система на управление и включването на приоритетите за устойчиво развитие на Общността в нейните основни цели;
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
като има предвид, че две трети от инвестициите на публичния сектор в целия ЕС се осъществяват на регионално и местно равнище, регионалните и местни органи често съсредоточават значителна компетентност по отношение на политиките и са основни участници в изпълнението както на Лисабонската стратегия, така и на бъдещата стратегия „ЕС 2020“;
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
като има предвид, че политиката на сближаване и стратегията „ЕС 2020“ следва да бъдат интегрирани, тъй като политиката на сближаване е включена в Договора от Лисабон с оглед укрепване на растежа, конкурентоспособността и заетостта, които представляват ключови цели на стратегията;
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
като има предвид, че предложената стратегия „ЕС 2020“, подобно на Лисабонската стратегия, не отразява в достатъчна степен различните равнища на развитие на регионите и държавите-членки и поради това не поставя достатъчен акцент на икономическото сближаване в разширения ЕС,
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Отбелязва, че приблизително 228 милиарда евро от отпуснатите средства за програмите за целия седемгодишен период 2007–2013 г. са насочени към приоритетите от Лисабон; подчертава, че като цяло отпуснатите средства, включително в ЕС12, надвишиха предложените проценти;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;
Отбелязва, че размерът на отпуснатите средства е доста различен според държавите-членки и целите; подчертава, че няма универсална политика за всички области и че подобен опит би довел до липса на отговорност и отъждествяване с която и да било стратегия за растеж и до нейното лошо изпълнение;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
Припомня, че още през периода 2000–2006 г., въпреки липсата на механизъм за насочване на средства, връзката между програмите в областта на политиката на сближаване и Лисабонската стратегия беше подкрепена от 10,2 милиарда евро инвестиции в научни изследвания и иновации;
Recalls that already in the 2000-2006 period, despite the absence of an earmarking mechanism, the link between cohesion policy programmes and the Lisbon Strategy was strong with €10.2 billion invested in research and innovation;
Счита, че първоначалната Лисабонска стратегия, основаваща се единствено на отворения метод на координация, не беше в състояние да постигне целите си в структурно отношение и че единствено в съчетание с политиката на сближаване бяха постигнати реални резултати; подчертава, че тази грешка следва да бъде избегната в предложената стратегия „ЕС 2020“;
Takes the view that the original Lisbon Strategy, based solely on the open method of coordination, was structurally unable to obtain its stated goals and that it was only when it was linked to the Cohesion policy that true results were reached; stresses that this error should be avoided in the proposed EU2020 strategy;
Изразява съжаление, че поради закъснялото стартиране на програмите и последващата липса на данни относно разходите, на този етап не може да бъде проверено съответствието между отпуснатите средства за програмите и действителните разходи, нито е възможно да бъде извършена оценка на стабилността на Лисабонските инвестиции, по-специално по отношение на програмирането в не толкова напредналите страни; приветства публикуването на стратегическия доклад на Комисията и настоява за провеждането на междуинституционален дебат на високо равнище въз основа на него, за да се анализира приносът на политиката на сближаване за постигането на целите от Лисабон и да се направи оценка на бъдещите взаимоотношения;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
Отправя критика във връзка с липсата на цялостна оценка на въздействието на разходите, свързани с политиката на сближаване, върху регионалното развитие; призовава Комисията да направи оценка на териториалното въздействие на насочването на средства от структурните фондове за изпълнението на Лисабонската стратегия и дали тази система в действителност допринася за балансирано и последователно регионално развитие;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
Признава, че една ефективна оценка трябва да се основава на показатели, които дават възможност за сравняване и групиране на данните за различните региони; настоятелно призовава Комисията да направи преди 2012 г. предложение за показатели за оценка, за да предостави инструменти за измерване на въздействието и по отношение на качество и количество, и да извърши необходимите корекции за следващия програмен период;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
Изразява съжаление, че докато основните цели на Лисабонската програма първоначално включваха икономически растеж, заетост и социално сближаване, подновяването на стратегията през 2005 г. представи една по-малко амбициозна програма;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;