natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Счита, че трябва да бъде повишена подкрепата за уязвимите групи (жени, лица с увреждания, младежи и безработни лица, коренно население), както и за интегрирането на принципа за равенство между половете и за предприемане на действия по други въпроси с комплексен характер; настоява, че в инструмента, който ще наследи ИСР, трябва да има ясни показатели в програмните документи, за да се гарантира, че може да бъде измерено въздействието на намесата на ЕС в тези области;
Believes that support for vulnerable groups (women, people with disabilities, young and unemployed people, indigenous people), as well as for gender mainstreaming and for addressing other ‘cross-cutting’ issues, must be enhanced; insists that the DCI successor instrument requires clear benchmarks in programming documents to ensure that the impact of EU intervention in these areas can be measured;
Подчертава, че участието на местните органи в политиките за развитие е от основно значение за постигането на Целите на хилядолетието за развитие и осигуряването на добро управление; по-специално припомня, че местните органи трябва да играят съществена роля в области като образованието, борбата срещу глада, здравеопазването, водите, хигиенизирането, социалното сближаване и местното икономическо развитие, и т.н.; следователно счита за важно да им се предостави по-съществена роля в следващия финансов инструмент в съответствие с принципа за поемане на отговорност по отношение на развитието;
Stresses that the involvement of local authorities in development policies is essential for achieving the MDGs and ensuring good governance; points out, in particular, that local authorities have a critical role to play in areas such as education, combating hunger, health, water, sanitation, social cohesion and local economic development, etc.; deems it essential, therefore, to upgrade their role in the next financial instrument, in line with the principle of development ownership;
Подчертава необходимостта от редовен и структуриран диалог между Комисията, ЕСВД, недържавните субекти и местните органи относно планирането, изпълнението и оценката на стратегически документи; следователно подчертава необходимостта в бъдещите финансови инструменти да се вземат предвид заключенията от структурирания диалог;
Underlines the need for a regular and structured dialogue between the Commission, the EEAS, non-state actors (NSAs) and local authorities (LAs) on the programming, implementation and evaluation of strategy papers; emphasises therefore the need to take the conclusions of the Structured Dialogue into account in future financial instruments;
Подчертава необходимостта от разпоредби за гъвкавост, които позволяват на ЕС да отговаря на промените по отношение на потребностите и приоритетите; предлага разглеждане на модела на ЕФР за ограничени пакети за страните с непрограмна помощ като възможен модел за бъдещия инструмент за сътрудничество за развитие; при все това подчертава, че средствата, използвани по по-гъвкав начин, трябва да преследват истински цели за развитие;
Stresses the need for flexibility provisions which allow the EU to respond to changes in terms of needs and priorities; suggests an examination of the EDF model of limited country envelopes of non-programmed aid as a possible model for the future development cooperation instrument; stresses, however, that funds used in a more flexible manner must pursue genuine development objectives;
Счита, че новият инструмент за сътрудничество за развитие следва да предоставя основа за целенасочена и по-гъвкава помощ в ситуации на несигурност; вярва, че новата финансова структура следва да помага за гарантиране на стабилна връзка между спешната помощ, възстановяването и развитието (LRRD) чрез гъвкавост и взаимно допълване на финансовите механизми;
Considers that the new development cooperation instrument should provide a basis for targeted and more flexible aid to situations of fragility; believes that the new financial architecture should help to ensure proper linkage of relief, rehabilitation and development (LRRD) through flexibility and complementarity of the funding mechanisms;
Призовава за целеви показател за предоставяне на 20% от разходите в рамките на географските програми за основните социални услуги, определени от Организацията на обединените нации в Целите на хилядолетието за развитие (показател 8.2 за цел 8: „Развиване на сътрудничество за развитие в световен мащаб“);
Calls for a benchmark of 20% of spending under geographic programmes to be allocated to basic social services as defined by the United Nations in the MDGs (indicator 8.2 for goal 8: ‘Develop a global partnership for development’);
Настоява за строги критериите за отпускане на бюджетна подкрепа; настоява, че Комисията трябва да се въздържа от използване на бюджетна подкрепа в страни, където не може да бъде гарантирана прозрачност при разходването на публични средства, че бюджетната подкрепа трябва винаги да бъде съпътствана от действия за развиване на парламентарния контрол и капацитета за одит на страната получател и за увеличаване на прозрачността и обществения достъп до информация, както и че гражданското общество следва да бъде включено в мониторинга на бюджетната подкрепа;
Insists on strict eligibility criteria for budget support; insists that the Commission must refrain from using budget support in countries where transparency in public spending cannot be assured, that budget support must always be accompanied by actions to develop the receiving country's parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information, and that civil society should be involved in monitoring budget support;
Признава важната роля, която гражданското общество играе за развитието, като например да упражнява надзор по отношение на държавното управление, за да се гарантира отчетност, и призовава адекватно финансиране да бъде насочено към гражданското общество в развиващите се страни;
Recognises the important roles that civil society plays in development, such as acting as a watchdog in relation to government to ensure accountability, and calls for adequate funding to be directed towards civil society in developing countries;
Отново отправя призив към Комисията да представи цялостен финансов анализ, включващ общата бюджетна подкрепа, подкрепата по сектори, по проекти или под каквато и да било друга форма, предоставена на местното управление; подчертава факта, че тази цялостна картина би допринесла за повече съгласуваност по отношение на помощта, предоставяна на местното управление, и за подобряване на управлението в страните партньори;
Repeats its call for the Commission to produce a comprehensive financial analysis covering general budget support, support by sector, support by project and support of any other kind granted to local government; stresses that having this global picture would make support granted to local government more consistent and improve governance in partner countries;
Отбелязва, че всички тематични програми в рамките на ИСР са доказали практическото си значение и подчертава, че е наложително да се запазят както тематичните, така и географските програми, но призовава за известно пренасочване на вниманието в контекста на нови предизвикателства, като например световната финансова и икономическа криза, световната продоволствена криза, изменението на климата и специфичните потребности на уязвимите държави и държавите в преход;
Notes that all thematic programmes under the DCI have proven their relevance, and emphasises that it is imperative to maintain both thematic and geographic programmes, but calls for some refocusing in the light of new challenges, such as the global financial and economic crisis, the global food crisis, climate change and special needs of fragile states and states in transition;
Посочва, че миграцията е област, в която е налице ясна необходимост да се отдаде приоритет на съгласуваността на политиката за развитие спрямо аргументите в краткосрочен план относно миграцията в ЕС, които са насочени основно към борба с незаконната имиграция; подчертава, че средствата за развитие в областта на миграцията не следва да се използват за укрепване на граничното управление и борбата с незаконната имиграция; настоява за това, че всяка бъдеща тематична програма относно миграцията трябва да бъде напълно в съответствие с целите за развитие на ЕС и че основното финансиране в рамките на тази програма трябва да отговаря на критериите за допустимост на ОПР; подчертава по-специално, че трябва да бъде отдаден приоритет на проектите в рамките на тематичната програма, които се занимават с миграцията Юг–Юг;
Points out that migration is an area in which there is a clear need to prioritise policy coherence for development over short-term EU migration considerations, mostly aimed at fighting illegal immigration; highlights that development funds for migration should not be used for strengthening border management and combating illegal immigration; insists that any future thematic programme on migration must be fully aligned with the EU's development objectives and that the core funding under this programme must fulfil the ODA eligibility criteria; in particular, stresses that projects dealing with South-South migration should be given priority within the thematic programme;
Подчертава, че новата тематична програма „Инвестиране в хората“ трябва да бъде съсредоточена , но без да се ограничава с това, към постигане на тези ЦХР, при които изоставането е най-голямо, с особено внимание към държави и региони с критични показатели по ЦХР; подчертава, че основното образование и ограмотяването са отправна точка в процеса на повишаване на информираността и поемането на отговорност за развитието; поради това призовава програмата да включва акцент върху образованието като средство за еманципация и участие;
Stresses that a new thematic programme on ‘Investing in People’ must focus on – but not be limited to – the achievement of those MDGs which are most off-track, with particular attention to countries and regions with critical MDG indicators; emphasises that basic education and alphabetisation are the starting point for the process of awareness raising and for development ownership; therefore calls for the programme to include a focus on education as a tool for emancipation and participation;
Счита, че новият инструмент следва да предостави диференциран подход към финансирането на организациите на гражданското общество и местните органи, както и да избегне безсмислена конкуренция между двата типа субекти; подчертава необходимостта да се предприемат мерки във връзка с проблема с прекалено големия брой участници в настоящата програма; призовава резултатите от структурирания диалог да бъдат изцяло отразени в бъдещата тематична програма и предложените условия за отпускане на помощ;
Believes that the new instrument should provide for a differentiated approach to funding for civil society organisations and local authorities, and also avoid pointless competition between the two types of actor; stresses the need to address the problem of the current programme's over-subscription; calls for the results of the Structured Dialogue to be fully reflected in the future thematic programme and the proposed aid modalities;
Посочва, че една от причините за непостигането на ЦХР е липсата на признание за приноса на околната среда, природните ресурси и екосистемите за човешкото развитие и премахването на бедността; със загриженост отбелязва, че докато текущата ОПР разпределя едва 3 % от общите разходи за въпроси, свързани с околната среда, допълнителен проблем е, че част от финансирането от ЕС и държавите-членки за развиващите се страни се инвестира в проекти, които насърчават изменението на климата, вместо да го смекчават; подчертава, че трябва да се подобри съгласуваността на политиката за развитие в областта на изменението на климата, особено по отношение на финансирането и интегрирането на въпросите, свързани с изменението на климата, в сътрудничеството за развитие на ЕС;
Points out that one of the reasons why the MDGs have not been fulfilled is the failure to recognise the contributions of the environment, natural resources and ecosystems to human development and poverty elimination; notes with concern that, while current European ODA allocates only 3% of total spending to environmental issues, an additional problem is that a part of the EU and Member States' funding to developing countries is invested in projects that foster climate change, rather than mitigate it; stresses that policy coherence for development must be improved in the area of climate change, especially in relation to climate funding and mainstreaming of climate change concerns into EU development cooperation;
Посочва, че в своя „Специален доклад 6/2006“ Сметната палата стига до заключението, че ЕС е постигнал само ограничен напредък след 2001 г. по отношение на интегрирането на околната среда в своето сътрудничество за развитие, тъй като стратегическите документи по страни не са отчели в достатъчна степен въпросите във връзка с околната среда; в съответствие с това настоятелно призовава Комисията да гарантира, че въпросите във връзка с околната среда са интегрирани по-добър начин и са обект на систематичен мониторинг във всички външни политики и финансови инструменти, особено предвид настоящите предизвикателства във връзка с изменението на климата и загубата на биологично разнообразие;
Points out that the Court of Auditors concluded in its ‘Special Report 6/2006’ that the EU has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment in its development cooperation, as Country Strategy Papers did not take sufficient account of environmental issues; accordingly, urges the Commission to ensure that environmental issues are better mainstreamed and systematically monitored throughout all external policies and financial instruments, especially in the face of the current challenges of climate change and biodiversity loss;
Отново заявява, че член 290 от ДФЕС е напълно приложим към ИСР и следователно подчертава, че прилагането на процедурата за приемане на делегирани актове е задължително за решенията, които отговарят на критериите на член 290 от ДФЕС, включително относно установяването на общи цели, приоритети, очаквани резултати и отпускане на финансови средства;
Reiterates that Article 290 TFEU is fully applicable to the DCI, and therefore emphasises that application of the delegated acts procedure is compulsory for those decisions which fulfil the criteria of Article 290 TFEU, including on the establishment of general objectives, priorities, expected results and financial allocations;
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission and to the governments and parliaments of the Member States.
Резолюция на Европейския парламент от 8 юни 2011 г. относно възможни политики за постигане на напредък в създаването на европейско договорно право за потребители и предприятия ( 2011/2013(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( 2011/2013(INI) )
като взе предвид Зелената книга на Комисията от 1 юли 2010 г. относно възможните политики за постигане на напредък в създаването на европейско договорно право за потребители и предприятия ( COM(2010)0348 ),
having regard to the Green Paper from the Commission of 1 July 2010 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( COM(2010)0348 ),
като взе предвид съобщението на Комисията от 11 юли 2001 г. относно европейско договорно право ( COM(2001)0398 ),
having regard to the Communication from the Commission of 11 July 2001 on European Contract Law ( COM(2001)0398 ),
като взе предвид съобщението на Комисията от 12 февруари 2003 г., озаглавено „По-съгласувано европейско договорно право - план за действие“ ( COM(2003)0068 ),
having regard to the Communication from the Commission of 12 February 2003 entitled ‘A more coherent European Contract Law – An Action Plan’ ( COM(2003)0068 ),
като взе предвид доклада на Комисията от 23 септември 2005 г., озаглавен „Първи годишен доклад за напредъка относно европейско договорно право и преразглеждането на достиженията на правото“ ( COM(2005)0456 ) и доклада на Комисията от 25 юли 2007 г., озаглавен „Втори доклад за напредъка по Общата референтна рамка“ ( COM(2007)0447 ),
having regard to the report from the Commission of 23 September 2005 entitled ‘First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review’ ( COM(2005)0456 ) and to the report from the Commission of 25 July 2007 entitled ‘Second Progress Report on the Common Frame of Reference’ ( COM(2007)0447 ),
като взе предвид съобщението на Комисията от 22 октомври 2009 г. относно трансграничната електронна търговия между търговци и потребители в ЕС ( COM(2009)0557 ),
having regard to the Communication from the Commission of 22 October 2009 on Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
като взе предвид своите резолюции от 26 май 1989 г. OВ C 158, 26.6.1989 г., стр. 400.
having regard to its resolutions of 26 May 1989 OJ C 158, 26.6.1989, p.
като взе предвид доклада на комисията по правни въпроси и становищата на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите и комисията по икономически и парични въпроси (A7-0000/2011),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0164/2011 ),
като има предвид, че инициативата за европейско договорно право, която се стреми да преодолее проблеми на единния пазар, породени, наред с другото, от различаващите се корпуси на договорното право, се обсъжда от много години,
whereas the initiative on European contract law, which seeks to address Single Market problems created, inter alia, by divergent bodies of contract law, has been under discussion for many years,
като има предвид, че в резултат на световната финансова криза изглежда по-важно от всякога да се осигури съгласуван режим на европейско договорно право с оглед реализиране на целия потенциал на вътрешния пазар и по този начин да се подпомогне постигането на нашите цели, заложени в стратегията „Европа 2020“,
whereas, in the wake of the global financial crisis, it appears more important than ever to provide a coherent European contract law regime in order to realise the full potential of the internal market, and thus help meet our Europe 2020 goals,
като има предвид, че единният пазар остава фрагментиран поради много фактори, включително неприлагането на действащото законодателство в областта на единния пазар,
whereas the Single Market remains fragmented, owing to many factors, including failure to implement existing Single Market legislation,
като има предвид, че е необходимо по-голямо проучване, за да се разбере по-добре защо вътрешният пазар остава фрагментиран и как по най-добрия начин да се разрешат тези проблеми, включително как да се гарантира прилагане на действащото законодателство,
whereas greater study is needed to further understand why the internal market remains fragmented and how best to address these problems, including how to ensure implementation of existing legislation,
като има предвид, че в цитираната по-горе Зелена книга Комисията предлага редица варианти за инструмента на европейското договорно право, който би могъл да помогне да се развие предприемачеството и да се укрепи общественото доверие в единния пазар,
whereas in the above-mentioned Green Paper the Commission sets out a range of options for a European Contract Law instrument which could help develop entrepreneurship and strengthen public confidence in the Single Market,
като има предвид, че експертната група, създадена да подпомага Комисията при подготовката на предложение за обща референтна рамка (ОФР), започна работа с кръгла маса на заинтересованите страни,
whereas the Expert Group set up to assist the Commission in preparing a proposal for a Common Frame of Reference (CFR) has started work, together with a stakeholders' round table,
като има предвид, че различията в договорното право на национално равнище не представляват единствената пречка за МСП и потребителите по отношение на трансграничните дейности, тъй като те са изправени пред други проблеми, включително езикови бариери, различни данъчни системи, въпроса за надеждността на онлайн търговците, ограничения достъп до широколентов интернет, цифровата грамотност, проблеми със сигурността, демографския състав на населението на отделните държави-членки; опасения относно неприкосновеността на личния живот; третиране на жалбите и права върху интелектуалната собственост и др.,
whereas the divergence of contract law at national level does not constitute the only obstacle for SMEs and consumers in respect of cross border activities since they face other problems including language barriers, different taxation systems, the question of the reliability of online traders, limited access to broadband, digital literacy, security problems, demographic composition of the population of individual Member States; privacy concerns; complaint handling, and intellectual property rights etc.,
като има предвид, че е необходимо да се направи разграничение между традиционните трансгранични сделки и електронната търговия, където съществуват специфични проблеми и разходите по сделките са различни; като има предвид, че освен това е необходимо за целите на бъдещите оценки на въздействието внимателно и точно да се определи как се образуват разходите по сделките,
whereas it is necessary to distinguish between conventional cross-border transactions and e-commerce, where specific problems exist and the transaction costs are different; whereas it is also necessary for the purposes of future impact assessments, to carefully and precisely define how transaction costs are made up,
се очакваше да доведе до значителни разходи по сделките за предприятията, по-специално за МСП, които само в Обединеното кралство се оценяват на 15 000 EUR на предприятие и на държава-членка Федерация на малките предприятия в Обединеното кралство, становище относно Регламента Рим І (2007 г.).
has been seen to entail considerable transaction costs for businesses, in particular for SMEs, which, in the UK alone have been estimated at EUR15 000 per business and per Member State UK Federation of Small Businesses, Position paper on Rome I (2007).
като има предвид, че е необходима повече информация относно разходите по сделките, произтичащи от прилагането на член 6, параграф 2 и член 4, параграф 1, буква a) от Регламента Рим I, като се има предвид, че Рим I се прилага едва от декември 2009 г.;
whereas more information is required concerning the transaction costs resulting from the application of Article 6(2) and Article 4(1), point (a) of the Rome-I Regulation, bearing in mind that Rome I has only been applied since December 2009,