natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Изразява своята загриженост, че през последните години Европа беше засегната от пожари, унищожили повече от 400 000 хектара горски масиви годишно, причинени от продължаващото изоставяне на селските райони и техните традиционни дейности, недоброто поддържане на горите, съществуването на големи горски площи, състоящи се от един дървесен вид, залесяването с неподходящи дървесни видове, липсата на правилна политика за превенция, както и недостатъчно строгите наказания в случаи, когато пожарите са предизвикани умишлено, както и неправилното прилагане на законите за забрана на незаконното строителство и за гарантиране на повторното залесяване; отбелязва, че при наличието на пожари в такъв мащаб, особено в Южна Европа, горите не могат да се възстановят и че това има сериозни екологични последици и икономическо и социално въздействие; отбелязва също така, че в резултат на необичайните метеорологични условия през 2007 г. се изостри феноменът „мегапожари“, явление, което вероятно ще се повтаря по-често през следващите години; отбелязва освен това, че глобалното затопляне ще се увеличава поне през следващите 30 години и че това на първо място би могло да засегне конкретни региони, които са особено уязвими към изменението на климата;
Expresses its concern that in recent years Europe has suffered from fires destroying more than 400 000 hectares of forest per year, caused by the progressive abandonment of the countryside and its traditional activities, inadequate forest maintenance, the existence of large expanses of forest consisting of a single tree species, the planting of unsuitable tree varieties, the absence of a proper prevention policy and insufficiently severe penalties where fires are started deliberately, together with the inadequate implementation of laws prohibiting illegal building and ensuring reafforestation; notes that with fires occurring on this scale, especially in southern Europe, forests are unable to regenerate, and that this has serious ecological consequences and economic and social effects; also notes that the unusual weather conditions experienced in 2007 exacerbated the phenomenon of mega-fires, something which is likely to recur more often in years to come; further notes that global warming will increase over the next 30 years at least, and that this could primarily affect specific regions particularly vulnerable to climate change;
Настоятелно призовава Комисията, в своето предложение относно план за действие на ЕС за приспособяване към изменението на климата, да даде приоритет на превенцията и борбата срещу засушаването и горските пожари, като се обърне специално внимание на Южна Европа, както се предлага в резолюцията на Парламента относно горските пожари през лятото на 2009 г.;
Urges the Commission, in its proposal for an EU action plan for adapting to climate change, to prioritise the prevention and combating of droughts and forest fires, with an emphasis on southern Europe, as suggested by Parliament in its resolution on forest fires in the summer of 2009;
Призовава Комисията да представи препоръки относно начините, по които да се приспособят националните системи за гражданска защита, за да могат да се справят с последиците от изменението на климата; особено настоятелно призовава Комисията да предприеме действия за увеличаване на Тактическия резерв на ЕС за борба срещу горските пожари по отношение на средства и капацитет;
Calls on the Commission to put forward recommendations on ways of adapting national civil protection systems to cope with the impact of climate change; particularly urges the Commission to take action to expand the European Forest Fire Tactical Reserve in terms of resources and capacity;
Препоръчва Комисията да изготви научноизследователски програми за проучване на реакцията на горите при по-високи нива на СО2, по-високи температури и засушаване;
Recommends that the Commission draw up research programmes to investigate the reaction of forests to higher levels of CO2, higher temperatures and drought;
Препоръчва Комисията да изготви научноизследователски програми за разработване на нови техники за управление на горите в засегнатите екосистеми с оглед на новите обстоятелства, породени от изменението на климата;
Recommends that the Commission draw up research programmes to develop new techniques for the forest management of affected ecosystems in view of the new circumstances being created by climate change;
Призовава да се обмислят алтернативни системи за управление на риболова и за намаляване на капацитета на редица сегменти на европейската флота, с цел установяване на устойчиви риболовни и аквакултурни практики, адаптирани към новите климатични условия;
Calls for consideration to be given to alternative fisheries management systems and to reducing the capacity of some segments of the European fleet, with the aim of establishing sustainable fishing and aquaculture practices;
Призовава в тази насока Комисията да се ангажира да осъществи проучвания с цел оценка на явлението зелени водорасли и влиянието им върху сектора на риболова; призовава също така да се осъществи проучване на въздействието на теченията, породени от глобалното затопляне, върху движението на някои морски видове;
Calls on the Commission to carry out studies designed to assess the phenomenon of green algae and their impact on the fishing industry; calls, further, for a study to be carried out on how changes in currents as a result of climate warming influence the movements of certain marine species;
Настоятелно приканва Комисията да гарантира, че препоръките за интегрирано управление на крайбрежните зони се засилват и прилагат в по-широкия контекст на интегрираната морска политика, като обединяват всички секторни политики, свързани с моретата и океаните;
Strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations are reinforced and implemented in the wider context of the Integrated Maritime Policy, bringing together all the sectoral policies relating to the sea and the oceans;
Призовава настоятелно Комисията да гарантира, че приспособяването чрез засилване жизнеспособността на екосистемите би следвало да се включи като част от позицията на Комисията в международни преговори по въпросите на риболова и морската среда и по-специално в споразуменията за партньорство в областта на рибното стопанство и в регионалните организации за управление на рибарството;
Urges the Commission to ensure that adaptation through ecosystem resilience is mainstreamed when it comes to the Community's position in the context of international negotiations on fishing and the marine environment, and most notably in the context of Fisheries Partnership Agreements and RFOs;
Призовава Комисията активно да участва в учредяването на фонд „Син въглерод“ в контекста на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКОНИК); подчертава, че подобен фонд следва да проучи финансовите механизми и механизмите за координиране на защитата и управлението на крайбрежните и морски екосистеми и абсорбирането на въглерод от океаните като част от глобалната стратегия за морско планиране;
Calls on the Commission to participate actively in the establishment of a ‘blue carbon fund’ in the context of the UNFCC; stresses that such a fund should explore financial and coordination mechanisms for the protection and management of coastal and marine ecosystems and ocean carbon, as part of a global strategy for marine planning;
Отбелязва, че не само почвата оказва силно влияние върху изменението на климата, но и че самото изменение на климата може да доведе до сериозно влошаване на състоянието на почвите или ерозия;
Takes the view that not only does soil have a strong impact on climate change, but that climate change itself can result in severe soil degradation or erosion;
Признава, че причините за влошаване на състоянието на почвите и последиците от него са предимно местни и регионални и че съответно следва да бъде приложен принципът на субсидиарност; настоятелно призовава държавите-членки, в които не съществува законодателство за защита на почвите, да поемат своите задължения;
Recognises that soil degradation has primarily local and regional causes and impacts, and that the principle of subsidiarity should consequently be respected; urges those Member States without soil protection legislation to shoulder their responsibilities;
Счита, че крайбрежните и островните зони следва да имат право на приоритетни мерки за адаптация, като се има предвид, че те са особено уязвими към последиците от изменението на климата и са гъсто населени, както и че икономическите интереси са много големи;
Takes the view that coastal and island areas should be eligible for priority adaptation measures, given that they are particularly vulnerable to the effects of climate change and are densely populated, and that the economic stakes are very high;
Подчертава, че политиките за адаптация към изменението на климата следва да се стремят да станат движеща сила на устойчивото развитие; освен това подчертава, че тези политики могат и трябва да имат също така възможността да създават работни места и да защитават социалната справедливост, като по този начин допринесат за по-високи нива на заетост и помогнат в борбата срещу бедността и социалното неравенство;
Stresses that climate change adaptation policies should have the ambition of becoming the driver of sustainable growth; stresses, moreover, that these policies can and must also have the ability to create jobs and protect social justice, thereby contributing to higher employment levels and helping to fight poverty and social inequalities;
Подчертава, че социалното измерение и измерението „заетост“ на политиките за адаптация трябва да бъдат взети под внимание в рамките на стратегията на ЕС за възстановяване;
Underlines that the social and employment dimension of adaptation policies needs to be taken into account within the EU's recovery strategy;
Отбелязва, че амбициозните планове за приспособяване ще допринесат за развитието на „зелени“ работни места в Европа, което ще ни помогне по пътя към икономика без въглеродни емисии, и призовава Комисията и държавите-членки в тази връзка да положат повече усилия за постигане на по-устойчив икономически ръст в цяла Европа;
Observes that ambitious adjustment plans will contribute to the development of green jobs in Europe, which will help us towards a carbon-free economy, and calls on the Commission and Member States therefore to make greater efforts to achieve more sustainable economic growth everywhere in Europe;
Подчертава необходимостта от гарантиране на достатъчна подкрепа на най-бедните общности и социални групи във връзка с високите адаптационни разходи;
Stresses the need to provide poorer communities and social groups with adequate protection in connection with the high cost of adaptation efforts;
Приветства предложенията на Комисията за разработване до 2011 г. на насоки и механизми за контрол на въздействието на изменението на климата върху здравето; подчертава нарастващия риск от разпространение на вирусни заболявания, сериозното въздействие върху дихателното здраве и необходимостта от обучение на европейските граждани относно ефективната профилактика, препоръчана от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията;
Welcomes the proposals of the Commission to develop guidelines and surveillance mechanisms on the health impact of climate change by 2011; underlines the increasing risk of propagation of vector-borne diseases, the serious impacts on respiratory health and the need to educate European citizens about effective preventive measures recommended by the European Centre for Disease Prevention and Control;
Отбелязва вероятността отражението на изменението на климата върху здравето да засегне най-тежко общностите, понасящи най-големи лишения, най-бедната част от населението и най-уязвимите групи, като деца, лица в напреднала възраст и такива, които вече страдат от заболявания; счита, че от важно значение е мерките за адаптация да бъдат разглеждани в контекста на неравенствата по отношение на здравеопазването и тези мерки да насърчават действията, които носят допълнителни ползи за здравето;
Notes that the health impacts of climate change are likely to impact the hardest on the most deprived communities, the poorest populations and the most vulnerable groups, such as children, the elderly and those who are already ill; regards it as essential for adaptation measures to be considered in the context of health inequalities, and for such measures to encourage action that promotes health co-benefits;
Подчертава необходимостта от засилване на съществуващия надзор на болестите по животните и системите за контрол;
Stresses the need to step up existing animal disease surveillance and control systems;
Признава ролята, която секторът на здравеопазването играе при адаптацията; призовава ЕС да подкрепи действия за намаляване на въглеродния отпечатък на сектора и да осигури адекватно финансиране на мерките за адаптация в сектора на здравеопазването;
Recognises the role the health sector plays in adaptation; calls on the EU to support action to reduce the sector's carbon footprint, and to ensure adequate financing for adaptation measures in the health sector;
Подчертава необходимостта да се гарантира, че съществуващото законодателство относно издаване на разрешителни за промишлена дейност и оценка на въздействието върху околната среда изисква всяка планирана инфраструктура или разрешена промишлена дейност изцяло да отчита прогнозите за бъдещи климатични условия и последващите от тях рискове, като същевременно поддържа известна възможност за адаптация; посочва, че в много случаи би било по-целесъобразно да не бъдат развивани уязвими региони вместо да се строят защитни съоръжения като подготовка за отрицателни климатични последици;
Underlines the need to ensure that existing legislation on industrial permitting and environmental impact assessment requires any planned infrastructure or authorised industrial activity to take full account of the predicted future climatic conditions and resulting risks, while maintaining a certain adaptive capacity; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas rather than to construct defences in preparation for adverse climate effects;
Подчертава необходимостта да се гарантира, че оценките на въздействието върху околната среда по правило отчитат, където е целесъобразно, евентуалните различни сценарии за адаптация, доколкото тези сценарии са научно обосновани;
Stresses the need to ensure that environmental impact assessments, where relevant, take in general into account probable different adaptation scenarios to the extent that these scenarios are scientifically substantiated;
Призовава Комисията да разработи възможно най-бързо методология за инфраструктурни проекти, гарантиращи „устойчивост на климата“, включително анализа на разходите и ползите и възможни алтернативи;
Calls on the Commission to develop as soon as possible methodologies for ‘climate-proofing’ infrastructure projects, including a cost-benefit analysis and possible alternatives;
Предлага Комисията да следва да разгледа възможни начини за насърчаване на целесъобразното планиране на земеползването (включително картографиране на опасностите и рисковете) като една от възможностите, които възнамерява да проучи във връзка с оценката на климатичното въздействие на публичните и частните инвестиции;
Suggests that the Commission should consider ways of encouraging appropriate land-use planning (including risk and hazard mapping) among the possibilities that it intends to explore in connection with the climate impact assessment of public and private investment;
Насърчава Комисията да продължи с плана си да включи въздействията от изменението на климата в стандартите за строителство (като например Еврокодовете), за да се подобри издръжливостта на сградите, разположени в рискови райони;
Encourages the Commission to go ahead with its plan to incorporate climate impacts into construction standards (such as Eurocodes) in order to improve the resilience of buildings located in risk-prone areas;
Счита, че от гледна точка на микроклимата следва да се избягва допълнително застрояване в гъстонаселени области и градове;
Takes the view that, from the micro-climatic point of view, construction that prevents water from running off land in densely populated areas and towns should be avoided;
Изразява съжаление, че Бялата книга пренебрегва транспортния сектор, макар и той да произвежда 27% от общите емисии на парникови газове и да са необходими мерки за ефективно приспособяване;
Regrets the lack of attention paid to the transport sector in the White Paper, even though it accounts for 27% of EU greenhouse gas emissions and effective adaptation measures are needed;
Подчертава необходимостта транспортният сектор да стане интегрална част от Европейската стратегия относно изменението на климата и призовава Комисията да представи възможно най-бързо предложение за „Европейски пакет от мерки по отношение на климата и транспорта“;
Stresses the need for the transport sector to form an integral part of the European strategy on climate change, and calls on the Commission to put forward a proposal for a European climate and transport package as soon as possible;
Счита, че е от съществено значение да се подкрепи модален преход като средство за преминаване към обезвъглеродяване на транспорта;
Considers it essential to support a modal shift as one means of moving towards the decarbonisation of transport;
Подчертава, че всички видове транспорт трябва постепенно да включат външните разходи за адаптиране;
Stresses that all modes of transport must gradually internalise their external adaptation costs;
Отбелязва, че икономическите, социални и финансови аспекти на необходимите мерки за адаптация в транспортния сектор, като последиците от преструктурирането на сектора (най-вече дължащите се на преминаването към модален транспорт) все още не са достатъчно известни или предвидими; призовава Комисията да определи показатели за уязвимост и методи за обмен на най-добри практики за различните компоненти на сектора (железопътен, сухопътен, въздушен и морски транспорт).
Takes the view that the economic, social and financial implications of the necessary adaptation measures in the transport sector, such as the effect of reorganising the sector (notably owing to a modal shift) are still not adequately known or anticipated; calls on the Commission to define vulnerability indicators and methods for exchanging best practice for the sector's different components (rail, road, air and maritime transport);
Призовава Комисията и държавите-членки да разработят ефективна политика за градска мобилност, която да спомогне за намаляване на натовареността на движението и на замърсяването в големите градски зони чрез развитието на обществен транспорт и съмодалност и използването на „интелигентни“ транспортни системи;
Calls on the Commission and the Member States to draw up an effective urban mobility policy which will reduce traffic congestion and pollution in large urban areas through the development of public transport and co-modality and the use of intelligent transport systems;
Подчертава също така, че за да се насърчи модерна и устойчива транспортна политика, е необходимо през следващия финансов програмен период на ЕС 2014 - 2020 г. да се предостави подходяща финансова подкрепа за приоритетните железопътни проекти, проекти за морски и водни пътища от Трансевропейската транспортна мрежа;
Stresses also that in order to promote a modern and sustainable transport policy, the appropriate financial support needs to be provided to priority TEN railway, maritime and waterways projects during the next EU financial programming period (2014-2020);
Подчертава необходимостта да продължи законодателният процес, свързан с Директивата за евровинетката, за да се улесни интернализирането на външните разходи на базата на принципа „замърсителят плаща“, като се създадат равни условия за конкуренция между видовете транспорт;
Stresses the need to proceed with the ‘Eurovignette’ Directive legislative process in order to facilitate the internalisation of external costs on the basis of the ‘polluter pays’ principle, establishing a level playing-field for competition between modes of transport;
Подчертава, че изменението на климата оказва голямо въздействие върху енергийните доставки и търсенето в държавите-членки на ЕС;
Emphasises that climate change has a major impact on energy supply and demand in the EU Member States;
Призовава Комисията да извърши задълбочен анализ на бъдещите енергийни сценарии, като вземе предвид въздействието на изменението на климата върху инфраструктурите и търсенето на енергия;
Calls on the Commission to conduct an in-depth analysis of future energy scenarios, taking into account the impact of climate change on infrastructures and energy demand;
Призовава Комисията да проучи дали в резултат на изменението на климата ще се промени потенциалът за производство на електрическа енергия от възобновяеми енергийни източници и от източници от изкопаеми горива и обръща специално внимание на ограниченията при охлаждането на топлоелектрически централи и последиците от това;
Calls on the Commission to investigate whether electricity production potential from renewable and fossil fuel energy sources will change as a result of climate change, and draws particular attention to the constraints on the cooling of thermal power stations and the consequences thereof;
Отбелязва във връзка с охлаждането на реакторите особените рискове, които възникват относно сигурността на ядрените инсталации по време на горещи вълни, проблем, който може да има евентуално съществено отрицателно екологично въздействие върху водите в региона и последствия за сигурността на доставките;
Notes, in relation to the cooling of reactors, the particular risks posed to the safety of nuclear installations during heat waves, a problem which can have potentially significant negative environmental impacts on surrounding waters and security of supply implications;
Отбелязва, че екстремните метеорологични условия като наводнения и бури могат да нанесат вреди на електрическите централи, на електрически стълбове, подстанциите и електрически табла или да ги затвори временно; следователно счита, че са необходими разнообразни и стабилни електрически мрежи, за справяне с увеличената потребност от гъвкавост на мрежата и следователно е необходимо да бъдат укрепени както местните, така и международните мрежи за високо напрежение;
Notes that extreme weather conditions such as floods and storms can damage power stations, electricity pylons, substations and electricity cabinets, or shut them down temporarily; takes the view that diverse and robust electricity networks are therefore required to cope with the greater need for network flexibility, and that both local networks and international high-tension grids thus need to be strengthened;
Подчертава, че използването на енергия в сградите ще претърпи промени в резултат от изменението на климата и, че най-голямото предизвикателство в това отношение е свързано с преодоляването на претоплянето на сградите; отбелязва, че естественото охлаждане, механичното охлаждане, енергийните характеристики и добре обмисленото пространствено планиране следва да играят важна роля в това отношение;
Emphasises that energy use in buildings will change as a result of climate change, and that the greatest challenge here lies in tackling the overheating of buildings; takes the view that natural cooling, mechanical cooling, energy performance and well thought-out spatial planning should play an important role in this respect;