natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Посочва факта, че принципите на Пакта за стабилност и растеж не винаги се спазваха напълно в миналото; припомня, че въпреки че целта да се възстанови равновесието в публичните финанси и да се намали задлъжнялостта е необходимост за свръхзадлъжнелите държави, тя няма да реши сама по себе си проблема за икономическите дисбаланси между държавите от еврозоната и по-общо от ЕС; по тази причина призовава за неограничено и по-съгласувано прилагане на Пакта за стабилност и растеж; счита, че пактът следва да бъде допълнен, като се разработи система за ранно предупреждение за установяване на евентуални дефицити, например под формата на „европейски семестър“, с цел не само подобряване на надзора и укрепване на координацията на икономическата политика за осигуряване на фискална консолидация, но и – отвъд бюджетното измерение – за преодоляване на други макроикономически дисбаланси и укрепване на процедурите за прилагане;
Points to the fact that the principles of the Stability and Growth Pact were not always fully respected in the past; recalls that, if the objective to regain a balance of public finances and reduce indebtedness is a necessity for over-indebted states, this alone will not solve the problem of economic imbalances between countries of the euro area and, more broadly, of the EU; calls therefore for unrestricted and more coherent application of the Stability and Growth Pact; deems that the Pact should be complemented by the development of an early warning system to identify possible inconsistencies, e.g. in the form of a ‘European semester’, in order not only to enhance surveillance and strengthen economic policy coordination so as to ensure fiscal consolidation but also – beyond the budgetary dimension – to address other macroeconomic imbalances and strengthen enforcement procedures;
Счита, че трябва да бъдат предприети действия незабавно с цел да се започне постепенно намаляване на фискалния дефицит и да се възстанови доверието в европейските публични финанси;
Believes that action must be taken now in order to start a gradual reduction of fiscal deficits and restore confidence in European public finances;
Счита, че държави-членки, които не следват правилата на еврозоната по отношение на публичните финанси и достъпа до надеждни статистически данни, следва да бъдат обект на разширен и нарастващ спектър от мерки за гарантиране на по-строго спазване;
Considers that Member States not following the rules of the euro area with regard to public finances and access to credible statistics should subjected to an enlarged and incremental spectrum of measures to ensure stricter compliance;
Счита, че липсата на предварително разработен механизъм за управление на кризи и поведението на някои правителства затрудни незабавното намиране на решение на кризата със суверенния дълг в някои държави-членки от еврозоната и ще отслаби способността на ИПС да реагира бързо на евентуални подобни ситуации в бъдеще; по тази причина призовава за изготвяне на постоянна рамка за управление на кризи;
Believes that the lack of a predefined crisis management mechanism and the behaviour of some governments has made a rapid solution to the sovereign debt crisis in some Member States of the euroarea difficult and will weaken the EMU's ability to react quickly in potentially similar situations in the future; calls therefore for a permanent crisis management framework;
Настоятелно призовава финансовата помощ за държави от ЕС в криза, свързана с дълга, да бъде формулирана така, че да насърчава погасяването на кредитите, бюджетното равновесие и икономическата реформа, и подчертава опасността от превръщането на кредитите във финансови помощи, с което насърчава заемането на средства и натрупването на дълг;
Urges that financial support to EU countries in a debt crisis must be designed to encourage repayment of loans, budgetary balance and economic reform, and stresses the danger of turning loans into financial contributions while encouraging borrowing and the creation of debts;
По тази причина призовава Комисията да представи предложения за укрепване на Пакта за стабилност и растеж чрез въвеждането на конкретни цели за преодоляване на различията в конкурентоспособността на европейските икономики с цел да се стимулира растеж, създаващ заетост;
Calls therefore on the Commission to put forward proposals to strengthen the Stability and Growth Pact by including specific targets for closing the competitiveness gap between European economies, in order to stimulate job-creating growth;
Споделя загриженост във връзка с евентуални спекулации спрямо еврото;
Shares concerns about possible speculation against the euro;
Счита, че растежът на кредитирането и развитието на цените на активите в ЕС и държавите-членки са жизненоважни показатели за ефективен мониторинг на финансовата стабилност в рамките на ИПС и по-общо в ЕС;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
Изразява загриженост предвид запазващите се тенденции на пазарите на държавни облигации в еврозоната, отразени в увеличаващите се спредове; счита, че действията в търсене на сигурност, породени от пристъпите на паника, на които бяхме свидетели по време на настоящата финансова криза, доведоха до мащабни изкривяващи ефекти и оказаха скъпоструващи отрицателни въздействия;
Is concerned about continuous strains on the euro area sovereign bond markets reflected in widening spreads; deems that the flight to safety provoked by waves of panic experienced during the current financial crisis has had massive distorting effects and created costly negative externalities;
Призовава за своевременно прилагане на регламента относно агенциите за кредитен рейтинг (Регламент (ЕО) № 1060/2009) и приветства предложението на Комисията от 2 юни 2010 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 относно агенциите за кредитен рейтинг, но същевременно призовава Комисията да разшири неговия обхват, като внесе предложения за по-строго наблюдение на дейността на тези агенции, за подобряване на отговорността на агенциите за кредитен рейтинг и за оценка на възможността за създаване на Европейска агенция за кредитен рейтинг; подчертава факта, че определянето на рейтинга на суверенния дълг в еврозоната се оказа проблематично по време на кризата;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (Regulation (EC) No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
Подчертава независимостта на ЕЦБ;
Highlights the independence of the ECB;
Счита, че предвид новия правен статут на ЕЦБ съгласно Договора от Лисабон кандидатите за членове на Изпълнителния съвет, предложени от Съвета, следва да подлежат на специални изслушвания от съответната парламентарна комисия и впоследствие да бъдат подложени на гласуване от Европейския парламент; отбелязва освен това, че ролята на ЕЦБ беше изключително важна от началото на кризата и поради тази причина счита, че подобна роля следва да включва засилена прозрачност и отчетност;
Considers that, given the new legal status of the ECB under the Lisbon Treaty, the candidates for the Executive Board proposed by the Council should be subject to special hearings by the relevant parliamentary committee and then to a vote by the European Parliament; notes that, in addition, the role of the ECB has been crucial since the crisis and deems therefore that such a role should involve reinforced transparency and accountability;
Приветства предоставянето на правосубектност на Еврогрупата по силата на Договора от Лисабон и участието на ЕЦБ в нейните заседания;
Welcomes the conferral of legal personality on the Eurogroup by the Lisbon Treaty and the participation of the ECB in its meetings;
Изтъква решимостта на Европейския парламент да продължи диалога по въпросите на паричната политика като важен елемент в демократичния контрол на ЕЦБ;
Points out the determination of the European Parliament to continue the Monetary Dialogue as an important element in the democratic scrutiny of the ECB;
Приветства предложението за създаване на Европейски комитет за системен риск (ЕКСР), чрез който ще се преодолеят съществуващите пропуски в пруденциалния надзор на макроравнище; призовава ЕЦБ да определи ясни модели и определения, за да се гарантира ефективното функциониране и отчетността на ЕКСР; допълва, че никоя нова задача, възложена на ЕЦБ във връзка с ЕКСР, няма да застрашава по какъвто и да било начин независимостта на ЕЦБ;
Welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will close the current gap in macro-prudential supervision; calls on the ECB to establish clear models and definitions to ensure the effective functioning and accountability of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB will not compromise the independence of the ECB in any way;
Отбелязва, че концепцията, съгласно която ЕКСР отправя само предупреждения и препоръки, без да проследява действителното им изпълнение, е незадоволителна по отношение на ефективното прилагане и отговорността; изразява съжаление, че ЕКСР не може да обявява сам извънредна ситуация;
Notes that the concept whereby the ESRB only gives warnings and recommendations with no actual enforcement is not satisfactory in terms of effective implementation and responsibility; regrets that the ESRB cannot declare the emergency by itself;
Приветства предложението за провеждане на изслушвания на председателя на ЕКСР пред Европейския парламент в рамка, различна от диалозите по въпросите на паричната политика;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
Счита, че възраждането на икономическата активност през втората половина на 2009 г. беше резултат от извънредните мерки, които предприеха правителствата и централните банки в света, считано от края на 2008 г., под формата на гаранции за банковите пасиви, капиталови инжекции и схеми в подкрепа на активите;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
Отбелязва, че финансовата криза в еврозоната е криза на платежоспособността, която първоначално се прояви като криза на ликвидността; счита, че за тази ситуация не може да се намери решение в дългосрочен план, като просто се налива нов дълг и ликвидност в силно задлъжнели икономики в съчетание с ускорени планове за фискална консолидация;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
Счита също така, че кризата разкри определена тенденция в икономическите политики през последните години, които допринесоха за настоящото високо равнище на публичния и частния дълг, чието коригиране ще отнеме много години; счита, че някои части от Европа ще срещнат по-големи трудности от други в справянето с последиците и развитието на кризата и постигането на устойчив икономически растеж, нови иновации и създаването на работни места; подчертава необходимостта от реформи в цяла Европа;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
Припомня, че преди започването на финансовата криза съотношението на публичния дълг към БВП в еврозоната и ЕС като цяло, както и съотношението в повечето държави-членки, намаляваше между 1999 и 2007 г., докато за разлика от това равнищата на задлъжнялост на домакинствата и дружествата и ливъриджът на финансовия сектор регистрираха значително увеличение през същия период;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
Припомня, че огромното увеличение на публичния дълг в няколко държави-членки, считано от 2008 г., се дължи на факта, че тези страни трябваше да се справят с излишъци, причинени по-рано от неустойчив растеж на частния дълг и огромни финансови балони; по тази причина счита, че настоящата криза показа, че фискалното положение е неустойчиво, ако финансирането на частния сектор е неустойчиво;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
Отбелязва, че кризата, заедно с последващите спасителни мерки и пакети с икономически стимули, предизвика налагането на строги мерки с дългосрочни последици, които са често закъснели, но които в същото време силно ограничават възможностите за действие на правителствата;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
Предупреждава, че тези пакети от строги мерки не следва да водят до мерки, които биха могли сериозно да забавят икономическото възстановяване, което изисква нов модел на икономическо управление с инструменти и график, който ще осигури баланс между процеса на фискална консолидация и удовлетворяването на нуждите от инвестиции в работни места и устойчиво развитие;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
Подчертава, че липсата на кредити за реалната икономика, конкретно за МСП, произтича от по-слабото търсене поради намалената активност в реалната икономика, както и от нежеланието на банките да отпускат кредити;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
Подчертава, че банките на няколко държави-членки разчитаха прекалено много на ликвидността, предоставена от ЕЦБ;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
Отбелязва, че нестандартните мерки, които ЕЦБ въведе, считано от октомври 2008 г., в подкрепа на кредитирането бяха успешни за избягването на още по-дълбока рецесия и допълнителни финансови проблеми; отново заявява, че премахването на тези мерки трябва да се извърши в подходящ момент и да бъде внимателно координирано с националните правителства и техните дейности, особено с оглед на колективното и едновременно прилагане на строги мерки в много държави-членки;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
При все това изразява загриженост относно евентуалното асиметрично въздействие на стратегията на ЕЦБ за изход от кризата предвид съществените различия между държавите-членки от еврозоната по отношение на бизнес цикъла;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
Би приветствал, ако Европейската централна банка приеме като цяло държавните облигации на държавите от еврозоната като обезпечение в контекста на споразуменията с уговорка за обратно изкупуване, като по този начин последва изпитаната практика на централната банка на Обединеното кралство и Федералния резерв;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
Подчертава, че постепенният изход от ситуациите на публичен дефицит и дългосрочната устойчивост на публичните финанси са от изключително важно значение за еврозоната като цяло;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
Отбелязва броя на предложенията в ЕС за завършване на системата за пруденциален надзор, управление на кризата и регулиране на банковия сектор в сянка;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
Споделя загриженост във връзка с процикличните аспекти на настоящите регулаторни, пруденциални и счетоводни правила и правилата в областта на данъчното облагане, които засилват колебанията, които са присъщи на функционирането на пазарната икономика;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
Подчертава необходимостта от решително увеличение на капиталовите буфери на банките и подобряване на качеството на капитала и приветства предложенията на Базелския комитет за по-тясно определение на собствения капитал и въвеждането на по-високи коефициенти на капиталова адекватност; също така обръща внимание на връзката между финансовата и реалната икономика и влиянието, което може да оказва регулирането на едната върху другата;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
Счита, че е необходимо да се намали уязвимостта на световната финансова система и да се обобщи в световен мащаб опитът от кризата с цел намаляване на системния риск, справяне с финансовите балони и подобряване на качеството на управлението на риска и прозрачността на финансовите пазари, като се потвърди отново, че тяхната основна роля е да финансират реалната икономика;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
Отбелязва, че еврото придоби статут на международна валута през 2009 г., но беше подложено на силен натиск през 2010 г.;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
Посочва, че през период на големи колебания на обменните курсове еврото засили позициите си, по-специално спрямо щатския долар и китайския юан, и изразява загриженост, че това може да навреди на конкурентоспособността на еврозоната;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
Признава, че високата стойност на еврото отчасти се дължи на слабата икономическа активност в САЩ, където настоящият дефицит по текущата сметка намаля рязко до под 3 % от БВП през 2009 г., а федералният бюджетен дефицит нарасна на около 10 % от БВП през финансовата 2009 г., докато сривът на еврото, наред с другото, беше свързан също с липсата на доверие в световните пазари в някои силно задлъжнели държави-членки на ЕС; споделя загриженост във връзка с увеличаването на обема на паричното предлагане в САЩ и в по-малка степен в ЕС;
Acknowledges that the strength of the euro was partly due to weak economic activity in the US, where the current account deficit narrowed sharply to below 3% of GDP in 2009 and the federal budget deficit widened to about 10% of GDP in the fiscal year 2009, while the decline of the euro was, among other things, also connected to the lack of trust in global markets in some highly-indebted EU Member States; shares concerns about the expansion of the volume of money in the US and, to a lesser extent, in the EU;
Изразява загриженост относно въздействието на колебанията на обменните курсове и операциите „кери трейд“ („carry trade“) върху световната финансова стабилност и реалната икономика;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
Подчертава, че независимо от настоящата глобална финансова и икономическа криза еврозоната следва да продължи да бъде разширявана, но изтъква, че изпълнението на критериите от Маастрихт се счита за предварително условие за членство в еврозоната; приветства бързото приемане на еврото от всички държави-членки, които спазват тези критерии;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
Счита, че приемането на еврото от Естония показва статута на еврото, въпреки кризата с публичния дълг; счита, че този статут ще насърчи държавите-членки да се стремят към членство в еврозоната;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Резолюция на Европейския парламент от 23 ноември 2010 г. относно гражданско-военното сътрудничество и развитието на гражданско-военен капацитет ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )