natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Съществуват ли правни или други пречки съобразно правото на Европейския съюз/достиженията на правото на Общността, които не биха позволили на концесионер в държава-членка, който разполага с действаща дългосрочна концесия за добиване и бутилиране на минерална вода от находище, да получи възможност за повишаване на количеството вода, което му е позволено да добива (повишаване на лимита на концесията), без да премине през нова конкурсна процедура (търг, оферта и т.н.), при условие че такова искане съответства на всички други условия на концесионния договор?
Are there any legal or other impediments under European Union law/Communities acquis that would prevent an existing concessionaire in a Member State who has been granted a valid long-term concession for extracting and bottling mineral water from a spring from obtaining an increase of the quantities of water that he is allowed to extract (increase of the concession limit) without undergoing a new competitive procedure (auction, bid, etc.), provided that the request complies with all other requirements of the concession contract?
Съществува ли разпоредба или забрана съобразно правото на Европейския съюз за откриване на нова публична конкурсна процедура за находище, ако е налице действащ и дългосрочен концесионен договор, т.е. ако вече съществува концесионер на находище, възможно ли е да се открие процедура за втори концесионер на същото находище?
Is there any provision or prohibition under EC law for opening a new open competitive public procedure on a spring, if there is already a valid and long-term concession contract, i.e. if there is one concessionaire of a spring, is it possible to open a procedure for a second concessionaire of the same spring?
Съществуват ли правни или други пречки съобразно правото на Европейския съюз/достиженията на правото на Общността, които не биха допуснали срокът на концесия за добиване и бутилиране на минерална вода да надхвърли 35 години?
Are there any legal or other impediments under European Union law/Communities acquis that would prevent the term of a concession for mineral water extraction and bottling from exceeding 35 years?
Отговор, даден от г-н Макгрийви от името на Комисията
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
(13 март 2008 г.)
(13 March 2008)
Съгласно правото на Общността концесията за услуги се определя като поръчка от същия тип като обществената поръчка за услуги с изключение на обстоятелството, че насрещното задължение за предоставяне на услуги се състои или само в правото да се експлоатира услугата, или в това право заедно с правото на заплащане Виж член 1, параграф 4 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки, ОВ L 134, 30.04.2004 г. .
Under Community law a service concession is defined as a contract of the same type as a public service contract except for the fact that the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the service or in this right together with payment See Article 1 (4) of Directive 2004/18/EC of the Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts, OJ L 134, 30.4.2004. .
Понятието за концесии според правото на Общността не включва актове, чрез които обществен орган, без да влиза в договорни отношения, разрешава извършването на икономическа дейност, дори ако тези актове се разглеждат като концесии в определени държави-членки (такъв може да е случаят например с минни концесии) Тълкувателно съобщение на Комисията относно концесии според правото на Общността (2000/C 121/2 от 29.04.2000 г.) .
The notion of concessions under Community law does not cover acts whereby a public authority without entering into a contract authorises the exercise of an economic activity even if these acts would be regarded as concessions in certain Member States (this could be the case for example of mining concessions) Commission Interpretative Communication on Concessions under Community Law (2000/C 121/2 of 29.4.2000). .
Въз основа на наличната информация изглежда, че актовете, посочени от уважаемия член на Парламента, трябва да се считат по-скоро за разрешителни, отколкото за концесии за услуги по смисъла на правото на ЕО.
Based on the available information, it appears that the acts referred to by the Honourable Member are to be considered authorisations rather than service concessions for the purposes of EC law.
Съгласно съдебната практика на Съда на европейските общности режимите за предварително административно разрешение представляват ограничения на основните свободи на вътрешния пазар и по-специално на свободата на установяване и свободата на предоставяне на услуги, залегнали в членове 43 и 49 на Договора за Европейската общност Дело C-205/99, Analir [2001] ECR I-1271. .
According to the case-law of the European Court of Justice, prior administrative authorisation schemes constitute restrictions to the fundamental freedoms of the internal market, and, in particular to the freedom of establishment and the freedom to provide services enshrined in Articles 43 and 49 of the EC Treaty Case C‑205/99, Analir [2001] ECR I‑1271. .
По правило ограничения в тези свободи могат да бъдат оправдани само с важна причина от общ интерес и трябва да бъдат необходими за постигането и пропорционални на преследваната цел.
As a rule, restrictions to such freedoms can be justified only by an overriding reason of general interest, and must be necessary and proportionate for the attainment of the objective pursued.
Тези принципи се прилагат при издаването на нови разрешения и при определянето на тяхното времетраене, както и при изменението на съществуващи режими.
These principles apply to the granting of new authorisations and the determination of their duration in time as well as to the modification of existing schemes.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР E-0390/08
WRITTEN QUESTION E-0390/08
зададен от Rumiana Jeleva (PPE-DE) , Vladimir Urutchev (PPE-DE) , Nickolay Mladenov (PPE-DE) , Dushana Zdravkova (PPE-DE) , Petya Stavreva (PPE-DE) , Dimitar Stoyanov (NI) , Slavi Binev (NI) и Desislav Chukolov (NI)
by Rumiana Jeleva (PPE‑DE) , Vladimir Urutchev (PPE‑DE) , Nickolay Mladenov (PPE‑DE) , Dushana Zdravkova (PPE‑DE) , Petya Stavreva (PPE‑DE) , Dimitar Stoyanov (NI) , Slavi Binev (NI) and Desislav Chukolov (NI)
(4 февруари 2008 г.)
(4 February 2008)
Относно: Правосъдие, свобода и сигурност
Subject: Justice, freedom and security
В свое изказване пред българските медии г-н Friso Roscam Abbing, говорител на европейския комисар по правосъдие, свобода и сигурност, заяви, че Европейската комисия е загрижена във връзка с развитието на поредния скандал в българското Министерство на вътрешните работи, известен като случая „Куйович“.
In a statement to the Bulgarian media, Mr Friso Roscam Abbing, spokesperson for the Commissioner for Justice, Freedom and Security, referred to the European Commission's concern with regard to the latest scandal at the Bulgarian Interior Ministry known as the Kuyovich case.
С каква информация разполага Европейската комисия относно случая „Куйович“ и по какъв начин той се отразява на сътрудничеството в ЕС в областта на правосъдието и вътрешните работи?
What information does the Commission have relating to the Kuyovich case, and in what way is this case affecting cooperation in the EU in the area of justice and home affairs?
Ще бъдат ли предприети конкретни мерки и действия от Европейската комисия, за да се ускорят реформите в българската полиция и съдебна система, тъй като повтарящите се критики в тази област не доведоха до очакваните резултати?
Will the Commission undertake specific measures and actions in order to speed up the reforms of the Bulgarian police force and judicial system, given that repeated criticisms in this area have not produced the expected results?
Имайки предвид, че българското Народно събрание планира да създаде специална анкетна комисия за разследване на случая „Куйович“, ще вземе ли ЕК предвид резултатите от нейната дейност в процеса на редовния мониторинг на България в областта на правосъдието, вътрешния ред и сигурността?
Bearing in mind that the Bulgarian National Assembly envisages the setting up of an ad hoc committee of inquiry regarding the Kuyovich case, will the Commission, within its usual process of regular monitoring of Bulgaria, then take into consideration any results flowing from this committee in the area of justice, law and order and security?
(25 март 2008 г.)
(25 March 2008)
Комисията внимателно следи съдебната реформа, борбата с корупцията и организираната престъпност в България в рамките на механизма за сътрудничество и проверка на напредъка за България.
The Commission closely follows judiciary reform, the fight against corruption and organised crime in Bulgaria in the framework of the Cooperation and Verification Mechanism (CVM) for Bulgaria.
Механизмът за сътрудничество и проверка на напредъка е създаден с Решение на Комисията от 13 декември 2006 г. Решение 2006/929/ ЕО на Комисията от 13 декември 2006 г. за създаване на механизъм за сътрудничество и проверка на напредъка на България в постигането на специфични цели в областите на съдебната реформа и борбата срещу корупцията и организираната престъпност, ОВ L 354, 14.12.2006 г. с цел да подпомогне България и редовно да проверява постигнатия напредък по отношение на шест показателя, предвидени в него.
The CVM was established by Commission decision of 13 December 2006 Commission Decision 2006/929/EC of 13 December 2006 establishing a mechanism for cooperation and verification of progress in Bulgaria to address specific benchmarks in the areas of judicial reform and the fight against corruption and organised crime, OJ L 354, 14.12.2006. to assist Bulgaria and to regularly verify progress against six specific benchmarks set therein.
Следователно Комисията анализира цялата необходима информация, предоставяна от българските власти (включително законодателната власт), от Представителството на Комисията в София, от другите държави-членки, от представители на гражданското общество и от пресата.
Consequently, the Commission analyses all relevant information provided by the Bulgarian authorities (including the legislative branch), the Representation of the Commission in Sofia, other Member States, representatives of civil society and press.
Въпреки това Комисията не е в състояние да коментира отделни случаи, които са от компетентността на националните органи.
However, it is not in a position to comment on individual cases which fall within the competence of national authorities.
Комисията съзнава, че е необходимо процесът на реформи в България да продължи.
The Commission is aware of the need to continue the reform process in Bulgaria.
Наскоро, на 4 февруари 2008 г., Комисията публикува Междинен доклад за напредъка на България, използвайки показателите от механизма за сътрудничество и проверка на напредъка COM(2008) 63 окончателен. .
Most recently, on 4 February 2008, it published an Interim Report on progress of Bulgaria against the benchmarks of the CVM COM(2008)63 final. .
Въпреки това в междинния доклад се посочват също така и някои тревожни въпроси за напредъка, които трябва да бъдат взети под внимание от България, преди Комисията да проведе отново цялостна оценка през юли 2008 г.
However, the interim report also takes note of some concerns on progress which need to be addressed by Bulgaria before the Commission carries out a full assessment again in July 2008.
Докладът показва, че макар и усилията в областта на правната реформа да продължават успешно, България трябва да се съсредоточи върху борбата срещу корупцията на високо равнище и организираната престъпност, тъй като все още не е постигнала значителни резултати в тези области.
The report demonstrates that while efforts in the areas of judicial reform continue successfully, Bulgaria must focus on the fight against high- level corruption and organised crime, as it has yet to show substantial results in these fields.
Докладът препоръчва България да положи повече усилия най-вече в тези области, за да отбележи напредък преди следващата подробна оценка на Комисията през юли 2008 г.
The report advises Bulgaria to step up its efforts in these areas particularly, in order to register progress ahead of the Commission's next detailed evaluation in July 2008.
През юли 2008 г. докладът на Комисията ще оцени дали показателите в тези области са покрити или се налага да бъдат коригирани и може да изиска по-нататъшни доклади за напредъка.
The Commission's report in July 2008 will assess whether the benchmarks have been met, or need to be adjusted and it may request further reports on progress.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР E-0932/08
WRITTEN QUESTION E-0932/08
зададен от Rumiana Jeleva (PPE-DE)
by Rumiana Jeleva (PPE‑DE)
(25 февруари 2008 г.)
(25 February 2008)
Относно: Проблеми с околната среда, свързани с „Кремиковци“ АД
Subject: Environmental problems related to Kremikovtzi AD
Но досега нищо не е направено в това отношения и „Кремиковци“ АД продължава да замърсява околната среда около и в София.
But nothing has been done so far in this respect and Kremikovtzi AD continues to harm the environment around and in Sofia.
Наскоро ситуацията се влоши поради неясната собственост и бъдеще на комбината.
The situation became worse recently due to lack of clarity concerning the ownership and future of the factory.
Съществува сериозна загриженост сред българската общественост, че ситуацията може да се влоши още повече и че на България може да ѝ бъдат наложени глоби за неспазване на задълженията в областта на опазването на околната среда.
There are huge concerns in Bulgarian society that the situation could deteriorate and that Bulgaria might have to pay penalties for not fulfilling its obligations on environmental issues.
В тази връзка бихме искали да зададем следния въпрос на Комисията: Възнамерява ли Комисията да предприеме по-нататъшни стъпки, за да подтикне българското правителство да предприеме ефективни мерки за намаляване на вредите, нанасяни от „Кремиковци“ АД на околната среда?
In this respect we would like to ask the following question to the Commission: Is the Commission going to take any further steps to urge the Bulgarian Government to take effective measures to reduce the environmental harm produced by Kremikovtzi AD?
(18 април 2008 г.)
(18 April 2008)
Комбинатът „Кремиковци“ АД е металургична инсталация, попадаща в обхвата на Директива 2008/1/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2008 г. за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (IPPC) OВ L 24, 29.1.2008 г. (преди: Директива 96/61/EО, OВ L 257, 10.10.1996 г.). .
The Kremikovtsi AD installation is a metallurgical plant, falling within the scope of Directive 2008/1/EC of Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control (IPPC) OJ L 24, 29.1.2008 (previously: Directive 96/61/EC, OJ L 257, 10.10.1996). .
Съгласно информацията, представена от българските власти през ноември 2007 г., операторът на „Кремиковци“ АД е подал заявка за разрешително във връзка с комплексното предотвратяване и контрол на замърсяването (IPCC) на 31 март 2005 г. На 6 април 2007 г. е било взето решение на Министерството да не се дава разрешително за тази инсталация.
According to the information submitted by the Bulgarian authorities in November 2007, the operator of the installation applied for an IPPC permit on 31 March 2005.
Комисията, съвместно с националните български власти, проучва допълнително стъпките, предприети след края на месец август 2007 г. за осигуряване на пълното прилагане на Директивата за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (IPPC Directive).
The Commission, together with the Bulgarian national authorities, is further investigating the steps taken since the end of August 2007 to ensure the full application of the IPPC Directive.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР E-3835/08
WRITTEN QUESTION E-3835/08
зададен от Николай Младенов (PPE-DE)
by Nickolay Mladenov (PPE‑DE)
(8 юли 2008 г.)
(8 July 2008)
Относно: Пътни такси за преминаване на моста Русе—Гюргево между България и Румъния
Subject: Tolls for crossing the Ruse-Giurgiu bridge between Bulgaria and Romania
Съгласно официалните публични регистри на българското правителство, за 2007 г. размерът на събраните такси за преминаване на моста възлиза на 24 730 000 лв. (приблиз.
According to official public records from the Bulgarian government for 2007 the amount of collected fees for crossing the bridge were BGN 24 730 000 (app.
12 644 000 евро).
EUR 12 644 000).
Средствата, използвани за реконструкция, поддръжка и експлоатация на моста, са в размер само на 32 563 лв. (приблиз.
The amount spent for reconstruction, support and operation of the bridge was only BGN 32 563 (app.
16 649 евро), което е по-малко от 0,15 % от събраната сума.
EUR 16 649) which is less than 0.15 % of the amount collected.
Комисията също така заяви, че таксите трябва „да причиняват възможно най-малко затруднения за свободния трафик“.
The Commission also stated that the tolls ‘shall cause as little hindrance as possible to the free flow of traffic’.
Размерът на таксите за преминаване на моста в двете посоки възлиза на около 17 евро.
The total tolls paid for a return crossing of the bridge totals around EUR 17.
По данни на Националния статистически институт, средната заплата за 2007 г. възлиза на около 400 лв. (приблиз.
In 2007, according to the National Statistics Institute, the average salary was around BGN 400 (app.
200 евро).
EUR 200).
Заплащането на 9 % от средната заплата за преминаване на моста едва ли би могло да се счита за „малко затруднение“.
To pay 9 % of the average salary to cross a bridge can hardly be considered as ‘little hindrance’.
Като се има предвид, че (1) пътните такси не се използват изключително за поддръжка на гореспоменатата инфраструктура; и (2), че таксите съставляват огромно затруднение за българските граждани:
Considering that (1) the toll taxes are not used exclusively for the maintenance of the aforementioned infrastructure; and (2) the toll constitutes an excessive hindrance for Bulgarian citizens:
Желае ли Европейската комисия да сътрудничи на българските и румънските власти за премахване на гореспоменатата пречка за свободното движение на хора и стоки по моста Русе—Гюргево?
Is the European Commission willing to cooperate with the Bulgarian and Romanian authorities in abolishing the aforementioned obstacle to the free movement of persons and goods at the Ruse-Giurgiu bridge?
Отговор, даден от г-н Tajani от името на Комисията
Answer given by Mr Tajani on behalf of the Commission
(3 септември 2008 г.)
(3 September 2008)
Съгласно Директива 1999/62/ЕО относно заплащането на такси от тежкотоварни автомобили за използване на определени инфраструктури Директива 1999/62/EО относно заплащането на такси от тежкотоварни автомобили за използване на определени инфраструктури (OВ L 187/42, 20 юли 1999 г.), изменена с Директива 2006/38/EО (OВ L 157/8, 9 юни 2006 г.). (т. нар. директива за „Евровинетките“), въвеждането или премахването на такса за изминат участък от определена пътна инфраструктура е от компетенцията на държавите-членки, при условие че се спазват общите принципи за недопускане на дискриминация и на пропорционалност.
According to Directive 1999/62 on charging of heavy goods vehicles for the use of infrastructure Directive 1999/62/EC on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (OJ L 187/42 of 20 July 1999) as amended by Directive 2006/38/EC (OJ L 157/8 of 9 June 2006). (the so-called ‘Eurovignette’ Directive), introducing or removing a toll on a piece of road infrastructure is a matter for Member States to decide, subject to compliance with the general principles of non-discrimination and proportionality.
Таксите трябва да се основават на принципа на възстановяване на инфраструктурните разходи, които включват разходите за изграждането, експлоатацията, поддръжката и развитието на съответната инфраструктурна мрежа.
Tolls must be based on the principle of the recovery of infrastructure costs, which include the costs of construction, operating, maintaining and developing the infrastructure network concerned.
Заплащането на такса за използването на определена инфраструктура при спазване на принципите за недопускане на дискриминация и на пропорционалност не противоречи на принципа на свободата на придвижване в рамките на Общността.
The charging of a fee for the use of infrastructure on a non-discriminatory and proportionate basis does not conflict with the principle of the freedom of movement within the Community.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР E-4376/08
WRITTEN QUESTION E-4376/08
зададен от Димитър Стоянов (NI)
by Dimitar Stoyanov (NI)
(4 август 2008 г.)
(4 August 2008)
Относно: Корупционни връзки между изпълнителната и съдебната власт в България и действия на Комисията в 3-и стълб
Subject: Corrupt practices in the links between the executive and the judiciary in Bulgaria and actions by the Commission under the third pillar
Полученият отговор на зададения от мене въпрос Н-0492/08 Въпрос с искане за писмен отговор от 9.7.2008 г. е крайно незадоволителен.
The answer to my Question Н-0492/08 Written answer, 9.7.2008. is extremely unsatisfactory.
Изложените от мене факти касаят незаконосъобразно решение на Министерски съвет 848/2007 и начина, по който съдебната система на България отбранява това решение, като не допуска да бъдат събирани доказателства против него.
The facts I set out concern the legally questionable Council of Ministers' Decision 848/2007 and the manner in which the judiciary in Bulgaria continues to defend this decision by refusing to collect evidence against it.
Тук очевидно става въпрос за правомощията на Европейската комисия в 3-ти стълб, а не в 1-ви стълб, към който е насочен отговорът на въпрос Н-0492/08.
The matter in question obviously concerns the Commission’s powers under the third pillar and not under the first and the answer to Question Н-0492/08 deals with the latter.
В случая акцентът е насочен не към действието на вторичното законодателство на ЕС спрямо конкурсната процедура, свързана с решение 848/2007, а към възможните действия на ЕК върху последствията от едно явно незаконосъобразно решение, последвано от тенденциозен съдебен процес.
The emphasis is not on the effects of EU secondary legislation concerning the awarding of contracts following a tender procedure in connection with Decision 848/2007 but on the possible measures that may be undertaken by the Commission to act upon a legally questionable decision, followed itself by a tendentious trial.
Комисията постоянно отправя остри критики към България и заплашва, че страната ще бъде лишена от полагащите ѝ се средства по европейските фондове заради корупцията по високите етажи на властта.
The Commission keeps criticising Bulgaria in fairly strong terms and points out that because of high level corruption the country runs the risk of losing financial resources from the European funds to which it is entitled.
Въпреки това досега Комисията нито веднъж не е посочила конкретно лице, в което да бъдат въплътени тези обвинения в корупция.
Despite all this, the Commission has not yet named a single person at whom the charges of corruption should be levelled.
Така в един момент може да се стигне до абсурдното положение Комисията да наложи санкции срещу България практически без причина, защото не може някой да се позовава на корупцията, без да посочи кой е корумпираният.
Thus at some point we may find ourselves in a situation where the Commission in effect imposes sanctions against Bulgaria without a good reason, because corruption may not be cited without naming the person responsible.
Какви са възможностите на Комисията за оказване на въздействие без налагане на финансови наказателни санкции към държава-членка?
To what extent is the Commission empowered to exert influence without imposing financial sanctions against a Member State?
Отговор, даден от г-н Макрийви от името на Комисията
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
(6 октомври 2008 г.)
(6 October 2008)