natgillin/translations-raw huggingface dataset:
М. като има предвид, че от създаването на Европейския съвет по научни изследвания (ЕСНИ) през 2007 г. 1 700 проекта са били избрани за финансиране от ЕСНИ, което представлява около 2,5 милиарда евро под формата на безвъзмездна помощ, като почти 90 % от тази помощ е била отпусната на кандидати от мъжки пол;
M. whereas since the start of the European Research Council (ERC) in 2007, 1 700 projects have been selected to receive funding from the ERC, representing some EUR 2.5 billion in grants, and almost 90% of these grants went to male candidates,
Н. като има предвид, че сякаш съществува един твърде проблематичен „стъклен таван“ за жените изследователи, което означава, че делът на жените изследователи намалява с повишаването на старшинството на постовете;
N. whereas a highly problematic ‘glass ceiling’ seems to exists for female researchers, meaning that the share of female researchers decreases with seniority,
О. като има предвид, че в образователните системи на много държави-членки все още преобладават стереотипи, основани на пола, в области на научните изследвания като природните науки
O. whereas in the educational systems of many Member States gender stereotypes still prevail in research areas such as the natural sciences
Виж резолюцията на Европейския парламент относно жените и науката, параграф 2.
See European Parliament resolution on women and science, paragraph 2.
Приети текстове: P6_TA(2008)0221 . ;
Texts adopted: P6_TA(2008)0221 . ;
§ демографските промени, като застаряващото общество в Европа, включително болестите, свързани с възрастта, и политиките в сферата на семейството, увеличаващото се световно население, пренебрегваните заболявания, продоволствената сигурност и храненето, урбанизацията, мобилността, социалното сближаване и миграцията,
§ the demographic changes as an ageing society in Europe, including age related diseases and family policies, a growing world population, neglected diseases, nutrition/food security, urbanisation, mobility, social cohesion and migration,
§ прехода към устойчиво управление на оскъдните ресурси, включително водите, земеползването и управлението на почвите, смекчаването на последствията от изменението на климата, запазването на биологичното разнообразие, морските екосистеми и горското стопанство, енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност и енергийната сигурност, ключовите суровини и други биологични и физически природни ресурси,
§ the transition to sustainable management of scarce resources, including water, land use and soil management, mitigation of climate change, preservation of biodiversity, marine ecosystems and forestry, renewable energies, energy efficiency and energy security, critical raw materials and other biological and physical natural resources,
§ здрава, стабилна и справедлива икономическа основа, включително икономическо възстановяване, укрепване на образованието и обучението и на фундаменталните и приложните познания във всички дисциплини — от социалните и хуманитарните науки през други области, като биологичните и медицинските науки и научните изследвания за гражданската сигурност на гражданите и инфраструктурата, до ключовите технологии — с цел стимулиране на икономиката на ЕС и заетостта в Съюза;
§ a strong, stable and equitable economic base, including economic recovery, the enhancement of education and training and of fundamental and applied knowledge in all disciplines from social sciences and humanities, through other domains such as biological and medical sciences and research for the civil security of citizens and infrastructures, to key technologies in order to boost the EU's economy and employment;
счита, че общата стратегическа рамка следва да се насочи към справянето по всеобхватен начин с тези обществени предизвикателства посредством балансиран набор от инструменти, който обхваща целия спектър от дейности по образование и обучение, научни изследвания и иновации;
Believes that the CSF should focus on addressing those societal challenges in a comprehensive way through a balanced set of instruments covering the whole spectrum of education and training, research and innovation activities;
17. призовава за извършване на независим одит, например от Европейската сметна палата заедно с националните сметни палати, относно ефективността на публичните разходи за научни изследвания, извършени от държавите-членки, ЕС и местните органи;
Calls for an independent audit to be carried out, for example by the European Court of Auditors together with national courts of auditors, on the effectiveness of public expenditure on research undertaken by the Member States, the EU and local authorities;
20. подчертава, че следва да се положат усилия за да се съгласуват, доколкото е възможно, разходите по общата стратегическа рамка с основните политически цели в рамките на стратегията „Европа 2020“; призовава за ясно координиране с новите инициативи, като „Съюз за иновации“ и други съответни водещи проекти;
Stresses that efforts should be made to align spending within the CSF as far as possible with the overarching policy objectives under the Europe 2020 Strategy; calls for clear coordination with the new initiatives, such as the Innovation Union and other relevant Flagship Projects;
Към нова обща стратегическа рамка
Towards a new Common Strategic Framework (CSF)
Първи пласт: Изграждане на капацитет и инфраструктура
1 st Layer: Capacity building and infrastructure
Втори пласт: Научни изследвания, потенциал, сътрудничество и консолидиране
2nd Layer: Research, Potential, Collaboration and Consolidation
39. счита, че има допълнителен потенциал за разширяване на обхвата на идеята на ЕСНИ за съвместни и мултидисциплинарни научноизследователски проекти, при условие че бъде запазен техният подход „отдолу нагоре“, а високите научни постижения бъдат запазени като основен критерий за подбор;
39.Believes there is further potential for extending the scope of the ERC concept to collaborative and multidisciplinary research projects, provided they maintain a bottom-up nature and scientific excellence is kept as the major selection criterion;
Трети пласт: Пазар и иновации за постигане на общи цели
3 rd Layer: Market and innovation towards common goals
· кредити при облекчени условия, които да се връщат при успех, с изключение на административните разходи;
· soft loans, which are reimbursed in the event of success, excluding administrative costs;
· усилия за осигуряване на цялостно финансиране на МСП (особено по време на етапа на подготовка и стартиране), което да обхваща пълния цикъл на иновации, включително за достъп до услуги и консултации във връзка с научноизследователската и развойна дейност;
· efforts to provide comprehensive funding for SMEs (particularly in the seed and start-up phase) that will cover the full innovation cycle, including for accessing R&D services and advice;
· прилагане на механизма за финансиране с поделяне на риска по такъв начин, че отпускането на по-малко средства да е възможно посредством национални посредници;
· the RSFF to be applied in such a way that granting of smaller funds is possible via national intermediates;
· по-лесен достъп до рисков капитал;
· easier access to risk and venture capital;
50. призовава за изпробване на нови и иновативни възможности за финансиране, като например облигации на ЕС за финансиране на проекти и ваучери за иновации на равнище ЕС, чрез които на дружествата да бъде дадена възможност да изразходват тези средства пряко в акредитираните научноизследователски центрове; такъв ваучер не следва да бъде предмет на отчитане на разходи, тъй като използването му ще бъде удостоверено от центровете, в които ваучерите са изразходвани; акредитационните центрове биха могли да се създават на национално или регионално равнище и да бъдат утвърждавани от европейски орган, като например Съвместния изследователски център (JRC); счита, че приносът на JRC за иновациите в рамковата програма следва да включва засилено сътрудничество с промишлеността;
Calls for new and innovative methods of financing to be tested, such as EU project bonds and vouchers for EU innovation, which would allow businesses to spend those resources directly at accredited research centres; such vouchers should not be subject to cost reporting because their use would be certified by the centres where the vouchers are spent; the accreditation centres could be set up on a national or regional basis and validated by a European body such as, for example, the JRC; takes the view that the JRC’s contribution to innovation under the Framework Programme should include enhanced cooperation with industry;
- като се разпространява тяхното използване в различни промишлени сектори и сектори на услуги,
– disseminating their use in various industrial and service sectors,
- като се стартират допълнителни приложения в сродни или допълващи области;
– launching further additional applications in related or complementary fields;
НПО и организации на гражданското общество); счита, че всички участници в научноизследователски, развойни и иновационни проекти с голямо въздействие и европейски технологични платформи следва да играят роля в дискусията за определяне на приоритетите и да имат достъп до научноизследователски инфраструктури;
Stresses that the CSF should be an attractive funding mechanism for both private and public sector actors (including also NGOs and CSOs); believes that all participants in high impact R&D&I projects and ETPs should play a role in the priority-setting discussion and have access to research infrastructures;
Някои насоки за следващата рамкова програма
Some guidelines for the next Framework Programme
Комисията пое инициативата да публикува зелена книга, чиято цел е да определи обща стратегическа рамка за финансиране на научни изследвания и иновации след 2013 г., като съчетае европейските програми, а именно Рамковата програма за научни изследвания (РП), Европейския технологичен институт (ЕТИ) и Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), със средствата от структурните фондове и Кохезионния фонд, отделени за научни изследвания и иновации.
The Commission has taken the initiative of publishing a Green Paper that seeks to lay down a common strategic framework for research and innovation funding after 2013, combining the European programmes – namely the Research Framework Programme (FP), the European Institute of Technology (EIT), and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) – with the structural/cohesion funding allocated for research and innovation.
Предлагането на обща рамка, обхващаща всички схеми и програми за финансиране, независимо от неравнопоставеността по отношение на финансирането и на твърдостта на тяхната позиция в рамките на европейския контекст, дава, според мен, възможност за укрепване на Европейското научноизследователско пространство и за разработване на подход, който да позволи ефективно осъществяване на връзка между това консолидиране и ясна стратегия за конвергенция.
Proposing a common framework encompassing all of the funding schemes and programmes, notwithstanding the inequalities in terms of financing and the firmness of their position within the European context, offers, to my mind, an opportunity to strengthen the European Research Area and devise an approach enabling this consolidation to be effectively dovetailed into a clear-cut convergence strategy.
В настоящия доклад предлагам съществуващите схеми и програми да бъдат реорганизирани с цел справяне с предизвикателствата, пред които е изправена Европа.
In this report I am proposing that the existing schemes and programmes be reorganised with a view to tackling the challenges that Europe has to face.
Освен това, с цел разрешаване на конкретни случаи, считам, че следва да се създаде нова агенция – Европейска инвестиционна банка за малки и средни предприятия (МСП) – и да се използват проектни облигации, за да се допълни рамката, представена от Комисията.
In addition, to deal with specific cases, I believe that a new agency should be set up – a European Small and Medium-Sized Enterprise (SME) Investment Bank – and project bonds used to complement the framework put forward by the Commission.
Определеният тук подход има за цел преди всичко постигане на стабилност и конвергенция.
The approach set out here aims first and foremost at stability and convergence.
Една съвместна стратегия няма шанс за успех, ако продължаваме да променяме правилата на играта на всяка крачка.
No joint strategy will stand a chance of succeeding if we keep on ‘moving the goalposts’ at every turn.
Каквато и стратегия да приемем в отговор на нашето настоящо социално и икономическо положение, инвестициите за научните изследвания, развитието и иновациите не могат да се считат за сигурни, докато достъпът до наличното европейско финансиране продължава да страда от неравенства и дисбаланси.
Whatever strategy we adopt in response to our current economic and social situation, investment in research, development, and innovation cannot be considered a certainty for as long as access to the European funding available remains beset by inequalities and intrinsically skewed.
Структурата и нейните основи
The structure and its supports
Общите инвестиции на Европа в научните изследвания, развитието и иновациите не са съизмерими с нейното положение на най-богатия регион в света.
Europe’s aggregate investment in research, development, and innovation has not been commensurate with its status as the richest region in the world.
САЩ, Япония, а и страните от БРИК (Бразилия, Русия, Индия, Китай) инвестират в по-голям мащаб.
The United States, Japan, and, for that matter, the BRIC countries have been investing on a larger scale.
Общият обем на европейските инвестиции несъмнено нарасна през последните години, но този факт не направи Европа по-сплотена.
The total volume of European investment has admittedly risen in recent years, but that fact has not made Europe more cohesive.
Значителната неравнопоставеност между държавите-членки се разкрива по два основни начина.
The very substantial inequalities among the Member States make themselves felt in two main ways.
На първо място, научно и технологично по-напредналите държави продължават да извличат най-голяма полза от програмите за цяла Европа.
Firstly, scientifically and technologically more advanced countries are continuing to derive greatest benefit from the Europe-wide programmes.
Доказателство за това може да се намери например в списъците „топ 50“ на бенефициентите на финансиране по РП7, които показват, че по отношение както на академичните институции, така и на промишлеността, новите държави-членки и периферните икономики продължават да бъдат много слабо представени, за да не кажем, че са напълно изключени.
The evidence can be seen in, for example, the ‘top 50’ lists of recipients of FP7 funding, which show that, where both academic institutions and industry are concerned, the new Member States and outlying economies continue to be severely underrepresented, not to say completely excluded.
На второ място, инвестициите варират значително от една държава до друга.
Secondly, investment varies enormously from one country to the next.
Въпреки че обявената цел на Европа е да се увеличат общите инвестиции до 3 % от БВП до 2020 г., само 6 държави инвестират понастоящем повече от 2 % от своя БВП в научни изследвания и иновации (Австрия, Дания, Финландия, Франция, Германия и Швеция); в 10 държави инвестициите се равняват на по-малко от 1 % от БВП, а в 11 други държави те варират между 1 % и 2 %.
Although Europe’s declared target is to increase overall investment to 3% of GDP by 2020, only 6 countries at present invest more than 2% of their GDP in research and innovation (Austria, Denmark, Finland, France, Germany, and Sweden); in 10 countries investment is less than 1% of GDP and in 11 others it ranges between 1% and 2%.
Когато прилаганият критерий е инвестиции на глава от населението, на челните места се нареждат държавите с най-висок процент на инвестициите.
When the criterion applied is investment per capita, the highest ranked countries are those with the highest rates of investment.
При измерването спрямо този критерий някои държави — например Люксембург — стигат до върха на класацията, въпреки че техните инвестиции както в абсолютно изражение, така и като процент от БВП, са по-скромни.
Measured against this yardstick, some countries – Luxembourg, for example – rise to the top of the rankings even though their investment, both in absolute terms and as a percentage of GDP, is more modest.
Новите държави-членки и периферните икономики са класират отново на последните места.
The new Member States and outlying economies area again rank near the bottom.
Като се има предвид сегашното състояние на Европа, в която неравенството се увеличава, целта трябва да бъде приближаване към държавите в по-силна позиция и засилване на сътрудничеството.
Given the present state of Europe, in which inequalities are mounting, the aim must be to move closer to those in a stronger position and intensify cooperation.
За тази цел средствата за сближаване трябва да играят допълнителна роля в общата рамка, без същевременно да загубват автономията си.
To that end, cohesion funding must play a complementary role within the common framework while still being treated as a separate entity.
Представеният в настоящия доклад подход има за цел да гарантира, че общата рамка отчита факта, че знанието не следва да се разглежда само в тесен смисъл, т.е. само като потенциално търгуем актив, и че не следва да се пренебрегва значението му като обществено благо.
The approach being put forward in this report seeks to ensure that the common framework allows for the fact that knowledge should not be viewed so narrowly, that is to say, purely as a potentially marketable asset, as to neglect its importance to the public good.
Следва да се отчита фактът, че иновациите не са изцяло резултат от научни изследвания, както и че научните изследвания не водят непременно до иновации.
The premiss should be that innovation does not result entirely from research, any more than research has to translate invariably into innovation.
Това, което е необходимо, е да се осигури основа, върху която да се свържат наличните ресурси с цел изработване на рамка за осъществяване на съгласуваност във взаимоотношенията, създадени между източниците на финансиране и естеството и мащаба на проектите.
What is needed is to provide a basis on which to link together the resources available with a view to producing a framework making for coherence in the relationships established between the sources of financing and the nature and scale of projects.
Социалното измерение и въздействие на научните изследвания и иновациите трябва също така да бъде отчетено и проучено, тъй като ние не можем да предприемем ефективни действия, когато не сме запознати с обществата, към които те са насочени.
The social dimension and impacts of research and innovation also need to be taken into account, and studied, given that we cannot bring effective action to bear when we are not familiar with the societies at which it is aimed.
Независимо от това, което бихме могли да мислим за индустриалния проект като такъв, „Еърбъс“ е пример за проект, който явно затвърди позициите на Европа в областите, дискутирани тук.
No matter what we might think of the industrial project as such, Airbus is a case in which Europe has emerged manifestly stronger in the fields under discussion here.
Става въпрос за изключително иновативен дългосрочен проект, обединяващ различни ресурси, който успя да се утвърди в глобален контекст като голям успех.
What is involved is a highly innovative long-term project pooling a variety of resources that has managed to establish itself in the global context as a success story.
Успехът на предложената от Комисията реформа ще зависи от способността да се установи връзка между проекти от вида, описан по-горе, и проекти от друг вид и в друг мащаб, като се увеличи максимално сътрудничеството, без да се пренебрегват или заличават отличителните местни или регионални и национални характеристики.
The success of the Commission’s proposed reworking will depend on the ability to dovetail projects of the kind described above with projects of other types conceived on another scale, maximising cooperation without ignoring or erasing distinctive local or regional and national features.
Ефектът на самозалепващите се бележки
The P ost-it effect
През 1968 г. Спенсър Силвър разработва специален вид лепило за многократно ползване, което залепва, без да оставя следи.
In 1968 Spencer Silver developed a special kind of reusable adhesive that stuck without leaving marks.
Именно заради тези си характеристики продуктът няма никакъв успех.
Precisely because of those characteristics the product flopped.
В продължение на пет години Силвър се опитва да докаже предимствата на изобретението си, но няма успех.
For five years Silver attempted to demonstrate the advantages of his invention, but to no avail.
Едва през 1974 г. Арт Фрай, член на църковен хор, решава да започне да използва „некадърното“ лепило на своя приятел, тъй като му е дошло до гуша от падането на отметките му всеки път, когато отваря книгата си с химни на желаната страница.
It was only in 1974 that Art Fry, a member of a church choir, decided to start using his friend’s ‘dud’ adhesive because he was fed up with dropping his bookmarks whenever he wanted to open his hymn book on the desired page.
Изобретението на Спенсър Силвър е лансирано като продукт едва през 1977 г. и се налага на пазара само година по-късно.
Spencer Silver’s invention was not launched as a product until 1977 and it penetrated the market just a year later.
Днес знаем какво представляват самозалепващите се бележки и сме наясно с техния успех.
Today we know what Post-it notes are and are aware of their success.
За този успех обаче са необходими десет години.
But all this took ten years to happen.
От примера със самозалепващите се бележки ясно може да се види, че финансирането не трябва да бъде сведено до иновации или проекти, които предлагат гаранция за незабавен успех.
It is plain to see from the Post-it example that funding must not be confined to innovations or projects offering a guarantee of immediate success.
Ето защо е толкова жизненоважно да се разполага с възможността за правене на ясни разграничения по отношение на естеството на помощта и проектите, независимо дали помощта се насочва към мрежи или проекти, чиято цел е да се укрепи инфраструктурата, нуждаеща се от консолидиране, и за които вече са въведени поддържащи системи, или в посока към изграждане на капацитет или изследователски проекти.
That is why it is so vital to have the ability to draw clear distinctions in terms of the nature of support and projects, whether support is to be channelled towards networks or projects whose object is to strengthen infrastructure in need of consolidation, and for which established support systems are already in place, or towards capacity-building or research projects.
Възможността да се направи разграничение позволява да се комбинират отделни части в стратегически последователно цяло.
The ability to make distinctions is what enables us to combine individual parts into a strategically coherent whole.
Примерът по-горе показва също така нуждата да се мисли за съвместни усилия, които да се простират отвъд краткосрочния и средносрочния план.
The example above also demonstrates the need to conceive of a joint effort extending beyond the short and medium term.
Напредъкът към постигане на високи постижения във всеки смисъл на думата — критериите зависят от разглежданите участници — ще бъде невъзможен, ако не се заделят необходимите средства (поради тази причина обемът на инвестициите трябва да бъде увеличен значително) и не се предприемат решителни мерки за опростяване на процедурите и за намаляване на бюрократичните и административните разходи.
Progress towards excellence in every sense of the word – the criteria depend on the actors under consideration – will be impossible unless the necessary resources are earmarked (that is why the volume of investment needs to be increased substantially) and resolute steps are taken to simplify the procedures and cut the cost of red tape and administrative overheads.