natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Призовава за по-добро координиране и взаимодействие между стратегиите за научни изследвания и иновации на местно и регионално, национално и европейско трансгранично равнище, като се зачита спецификата на различните видове контекст и същевременно се укрепват възможностите за взаимно допълване и сътрудничество между тях; счита, че достъпът до информация и най-добри практики и споделянето им, засилените съвместни програмни усилия, простите, гъвкави правила и инструменти и когато е уместно, конвергенцията на последните са от ключово значение за увеличаване на ефективността на финансирането и евентуално на съфинансирането;
Calls for better coordination and synergy between local and regional, national and European cross-border research and innovation strategies, respecting the specificities of the different contexts and, at the same time, reinforcing the possibilities for complementarities and cooperation between them; believes that access to and sharing of information and best practices, enhanced joint programming efforts, simple, flexible rules and instruments and, where appropriate, convergence of the latter is of key importance to increasing the effectiveness of funding, and possibly of co-funding;
Изразява убеждението, че Европа има задължение да използва големия си потенциал за научни изследвания, технологии и иновации и да допринася за решаване на глобалните обществени предизвикателства, а именно:
Is convinced that Europe has an obligation to make use of its great potential in research, technology and innovation and to contribute to solutions to the global societal challenges, namely:
демографските промени, като застаряващото общество в Европа, включително болестите, свързани с възрастта, и политиките в сферата на семейството, увеличаващото се световно население, пренебрегваните заболявания, продоволствената сигурност и храненето, урбанизацията, мобилността, социалното сближаване и миграцията,
the demographic changes as an ageing society in Europe, including age related diseases and family policies, a growing world population, neglected diseases, nutrition/food security, urbanisation, mobility, social cohesion and migration,
прехода към устойчиво управление на оскъдните ресурси, включително водите, земеползването и управлението на почвите, смекчаването на последствията от изменението на климата, запазването на биологичното разнообразие, морските екосистеми и горското стопанство, енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност и енергийната сигурност, ключовите суровини и други биологични и физически природни ресурси,
the transition to sustainable management of scarce resources, including water, land use and soil management, mitigation of climate change, preservation of biodiversity, marine ecosystems and forestry, renewable energies, energy efficiency and energy security, critical raw materials and other biological and physical natural resources,
здрава, стабилна и справедлива икономическа основа, включително икономическо възстановяване, укрепване на образованието и обучението и на фундаменталните и приложните познания във всички дисциплини ‐ от социалните и хуманитарните науки през други области, като биологичните и медицинските науки и научните изследвания за гражданската сигурност на гражданите и инфраструктурата, до ключовите технологии ‐ с цел стимулиране на икономиката на ЕС и заетостта в Съюза;
a strong, stable and equitable economic base, including economic recovery, the enhancement of education and training and of fundamental and applied knowledge in all disciplines from social sciences and humanities, through other domains such as biological and medical sciences and research for the civil security of citizens and infrastructures, to key technologies in order to boost the EU's economy and employment;
Счита, че общата стратегическа рамка следва да се насочи към справянето по всеобхватен начин с тези обществени предизвикателства посредством балансиран набор от инструменти, който обхваща целия спектър от дейности по образование и обучение, научни изследвания и иновации;
Believes that the CSF should focus on addressing those societal challenges in a comprehensive way through a balanced set of instruments covering the whole spectrum of education and training, research and innovation activities;
Припомня значението на това, да се осигури приемственост на успешните инструменти между РП и общата стратегическа рамка, по-специално в съвместните програми; приканва Комисията да извърши своевременно оценка на ефективността на съществуващите инструменти за постигането на специфични цели на политиката и да адаптира онези инструменти, чиято ефективност или несъмнен принос не са ясно доказани;
Recalls the importance of ensuring the continuity of successful instruments between the FP and the CSF, in particular in the collaborative programmes; invites the Commission to assess in due course the effectiveness of existing instruments towards the achievement of specific policy goals and to adapt those of which the effectiveness or distinctive contribution is not clearly demonstrated;
Призовава за извършване на независим одит, например от Европейската сметна палата заедно с националните сметни палати, относно ефективността на публичните разходи за научни изследвания, извършени от държавите-членки, ЕС и местните органи;
Calls for an independent audit to be carried out, for example by the European Court of Auditors together with national courts of auditors, on the effectiveness of public expenditure on research undertaken by the Member States, the EU and local authorities;
Призовава Комисията повече да популяризира добавената стойност от дейността на ЕС в научните изследвания и иновациите;
Calls on the Commission to strengthen the visibility of the EU added value in research and innovation;
Призовава за съгласувани публични и частни усилия на европейско и национално равнище за постигане на европейската цел от 3 % от БВП на разходите за научноизследователска и развойна дейност; призовава институциите на ЕС и държавите-членки без по-нататъшно забавяне да постигнат съгласие относно конкретна пътна карта за достигането на тази цел;
Calls for a concerted public and private effort at European and national level to reach the European target of 3 % of GDP on R&D expenditure; calls on the EU Institutions and the Member States to agree without further delay on a specific roadmap for achieving this target;
Подчертава, че следва да се положат усилия за да се съгласуват, доколкото е възможно, разходите по общата стратегическа рамка с основните политически цели в рамките на стратегията „Европа 2020“; призовава за ясно координиране с новите инициативи, като „Съюз за иновации“ и други съответни водещи проекти;
Stresses that efforts should be made to align spending within the CSF as far as possible with the overarching policy objectives under the Europe 2020 Strategy; calls for clear coordination with the new initiatives, such as the Innovation Union and other relevant Flagship Projects;
Припомня, че бъдещото финансиране на научните изследвания и иновациите следва да служи на целта за доизграждане на ЕНП чрез постигане на по-голямо взаимодействие и по-добро сътрудничество между различните политики и програми за финансиране в сферата на научните изследвания, развитието и иновациите между ЕС, различните държави-членки и местните органи;
Recalls that the future funding of research and innovation should serve the goal of completing the ERA by creating more synergies and better cooperation between different R&D&I policies and funding programmes among the EU, Member States, and local authorities;
Подчертава факта, че в центъра на общата стратегическа рамка следва да бъде идеята, че различните по характер и мащаб проекти за научни изследвания, развитие и иновации и многобройните схеми за финансиране трябва да бъдат организирани по такъв начин, че да се гарантира съгласуваност, широко представителство, свързаност, опростяване и взаимно допълване, като така се създадат пътища към високите постижения;
Underlines the fact that at the core of the CSF should be the idea that the differing nature and scale of R&D&I projects, together with the multiplicity of funding schemes, must be organised in such a way that coherence, broad representativeness, articulation, simplification and complementarity are ensured, building stairways to excellence;
Отбелязва, че за да се позволи на всички изследователи да участват в проектите по общата стратегическа рамка, административните правила, обхващащи процедурите на договаряне, следва да отчитат различните национални правила относно университетите и научноизследователските центрове; подчертава по-конкретно, че механизмът за съфинансиране не следва да действа в ущърб на университетите и научноизследователските институти и че при никакви обстоятелства университетите не трябва да бъдат поставяни в по-неизгодно положение в сравнение с други участници;
Notes that, in order to allow all researchers to take part in CSF projects, administrative rules covering contracting procedures should take into account the different national rules on universities and research centres; stresses in particular that the co-financing mechanism should not operate to the detriment of universities and research institutes, and that under no circumstances should universities be placed at a disadvantage compared with other actors;
Призовава Комисията да създаде проста и достъпна система за ускоряване на иновациите, да инвестира в проекти за научни изследвания, развитие и иновации за борба с големите обществени предизвикателства и да възприеме действително всеобхватен подход, като насочи вниманието към различните ключови етапи на иновационната верига и веригата на стойността (от доставчика на суровините до продукта за крайния потребител);
Calls on the Commission to set up a simple and accessible system to accelerate innovation, to invest in R&D&I projects on fighting the grand societal challenges and to have a truly holistic approach, focusing attention on the various crucial stages of the innovation and value chain (from material provider to end-user product);
Изразява убеждение, че различните задачи в рамките на общата стратегическа рамка следва да се решават отделно, но в условията на близки взаимни връзки и партньорство: Европейският институт за иновации и технологии (ЕИТ) да действа предимно като мрежа от общности на знание и иновации (ОЗИ); елементите на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), свързани с иновациите, да се съсредоточат върху силната й страна, като подкрепят иновативни МСП; следващата РП да се съсредоточи върху научните изследвания като цяло; а структурните фондове и Кохезионният фонд да се използват в по-тясно сътрудничество и с по-добра насоченост, но да бъдат запазени като отделни; счита, че съвместните проекти следва да продължат да бъдат гръбнак на общата стратегическа рамка;
Is convinced that different tasks within the CSF should be tackled separately but in close articulation and partnership with each other: the European Institute of Innovation and Technology (EIT) to operate mainly as a network of Knowledge and Innovation Communities (KICs); the innovation-related parts of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) to concentrate on its strength in supporting innovative SMEs; the next FP to embrace research as a whole; and the structural/cohesion funds to be used in closer cooperation and in a more targeted way, but kept separate; takes the view that collaborative projects should remain the backbone of the CSF;
Подчертава необходимостта от по-голяма гъвкавост на общата стратегическа рамка не само за да могат бюджетните кредити да се прехвърлят между отделните глави и отделните покани за представяне на предложения, но и за да бъде общата стратегическа рамка достатъчно гъвкава и да дава възможност бюджетните кредити да бъдат разпределяни за посрещане на големи обществени предизвикателства, които възникват по време на бюджетния период;
Stresses the need to enhance the flexibility of the common strategic framework, not only so that appropriations can be moved between the individual chapters and calls, but also so that the CSF is flexible enough to allow appropriations to be allocated to meet major societal challenges that arise during the budget period;
Този пласт следва да обхваща средствата от ЕС, свързани с инфраструктурата (в по-широк смисъл, като се включва институционалната инфраструктура) и изграждането на капацитет;
This layer should cover the EU funds associated with infrastructure (in the wider sense, including the institutional one) and capacity building;
Схемата за финансиране в рамките на този пласт включва частта от РП, отнасяща се до програма „Капацитети“ и инициативите „Мария Кюри“, компонентите на европейско финансиране на научноизследователска инфраструктура и проекти, достъпа до заеми от ЕИБ (за проекти на стойност над 50 милиона евро и за механизма за финансиране с поделяне на риска), безвъзмездните средства, свързани с горепосочените компоненти на РП и сътрудничеството със структурните фондове във връзка с инфраструктурата;
The funding scheme within this layer includes the part of the FP concerned with the Capacities Programme and Marie Curie initiatives, the European funding components of research infrastructures and projects, access to loans by the EIB (covering projects over EUR 50 million and RSFF), grants associated with the abovementioned components of the FP, and cooperation with Structural Funds associated with infrastructure;
Призовава за укрепване на ролята на Съвместния изследователски център (JRC) като вътрешен доставчик на научни и икономически анализи за политиката на развитие в съответствие със стратегията „Европа 2020“;
Calls for the role of the Joint Research Centre (JRC) as an internal supplier of scientific and economic analyses for development policy in line with the Europe 2020 strategy to be strengthened;
Подчертава, че в бъдеще широкомащабните европейски инвестиционни проекти (ITER, „Галилео“, Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС)) следва да се финансират извън РП чрез създаване на независими бюджетни редове за тях, за да се гарантира прозрачна и надеждна структура на финансиране, като същевременно се контролира и ограничава потенциалът им за надхвърляне на определените разходи; предлага те да бъдат частично финансирани чрез емитиране на проектни облигации от ЕИБ;
Stresses that in the future large-scale European investment projects (ITER, Galileo, Global Monitoring for Environment and Security (GMES) should be funded outside the FP, creating autonomous budget lines for them, in order to guarantee a transparent and reliable financing structure whilst controlling and limiting their potential for cost over-runs; suggests that they should be partially funded through the issuing of project bonds by the EIB;
Подчертава ключовата роля на мащабната научноизследователска инфраструктура за развитието на ЕНП и призовава общото финансиране от ЕС, отпускано за подобна инфраструктура, да бъде увеличено, особено в случаите, при които има най-голяма възможност за създаване на европейска добавена стойност, финансирането да бъде удължавано след подготвителната фаза и да бъде гарантиран открит и основан на високите постижения достъп до въпросната инфраструктура;
Highlights the pivotal role of large-scale research infrastructures for the development of the ERA and calls for the overall EU funding available for research infrastructures to be raised, especially where there is the greatest scope for European added value, for the funding to be extended after the preparatory phase and for open and excellence-based access to them to be guaranteed;
Този пласт следва да бъде пространството за научни изследвания като цяло ‐ и фундаментални, и приложни, включително социални и хуманитарни науки; координиращите участници са предимно университетите и научните центрове/институти; промишленият сектор, особено МСП, и новаторските организации с нестопанска цел следва да се насърчават да вземат участие и да си сътрудничат с университетите и публичните научноизследователски центрове и да действат като координатори, ако е целесъобразно; този пласт представлява най-големият дял от РП и следва да има за цел развитието както във фундаменталните, така и в приложните научни изследвания на солидната научна основа, необходима за стимулиране на иновациите;
This layer should be the space for overall research, both fundamental and applied, including the social sciences and humanities; coordination participants are mainly universities and research centres/institutes; the industrial sector, in particular SMEs, and innovative non-profit organisations should be encouraged to participate and cooperate with academia and public research centres and to act as coordinators, if appropriate; this layer represents the largest share of the FP and should be aimed at developing the strong scientific basis in both basic and applied research that is needed for innovation to spur;
Ключовите думи тук са оригиналност и уместност на идеята, качество и потенциал за високи научни постижения и добавена стойност на проектите, включително високорискови научни изследвания и проекти, отнасящи се до „нетехнологични и социални иновации“; бизнес планът и пазарният потенциал са положителни фактори, които да се вземат под внимание, но не и необходими условия за одобрение;
The key words here are originality and relevance of the idea, quality and potential for scientific excellence and added-value of projects, including high-risk research and projects concerning ‘non-technological innovation and social innovation’; the business plan and market potential are positive factors to be considered but not necessary conditions for approval;
Схемата за финансиране в рамките на този пласт включва системата на безвъзмездни средства на ЕС по РП и сътрудничеството със структурните фондове, свързано с научни изследвания, развитие и иновации; взаимодействието на тези два източника на финансиране и опростяването на взаимовръзките между проекти, финансирани от ЕС и от външни финансиращи органи, би било полезно; безвъзмездните средства следва преди всичко да са насочени към публични и частни научноизследователски институти и иновативни МСП;
The funding scheme within this layer is covered by the EU FP grants system and cooperation with Structural Funds associated with R&D&I; synergy of these two funding sources and simplification of interactions between projects financed by the EU and external funding bodies would be beneficial; grants should primarily be aimed at public and private research institutes and innovative SMEs;
Призовава за по-гъвкава схема за финансиране, така че темата за сътрудничеството да стане по-привлекателна за МСП и те да могат да се присъединяват към съвместни проекти по време на изпълнението на проектите, когато е възможно, като за проекта следва да има открита бюджетна линия за тази цел; счита, че по този начин МСП могат по-ясно да видят възможностите, тъй като периодът от включването в проекта до пазарните резултати е съкратен;
Calls for a more flexible funding scheme in order to make the Cooperation theme more attractive for SMEs, whereby SMEs would be able to join collaborative projects during the projects implementation where possible, and an open budget line for this should be available for the project; believes that in this way the SME can see the opportunities more clearly since the timeframe from entering the project to market results is shortened;
Припомня, че Европейският съвет по научни изследвания (ЕСНИ) има успех при насърчаване на високи научни постижения и е елемент, който укрепва ЕНП; призовава за по-нататъшни подобрения в структурата и механизмите на ЕНП и засилване на неговите инструменти; подчертава необходимостта значително да се увеличи делът на бюджета, посветен на безвъзмездни средства както за млади учени, така и за изследователи жени, а също и за изследователи от новаторски МСП (както изследователски групи, така и отделни индивиди), и да се укрепят действията и инициативите „Мария Кюри“, като по този начин се усили мобилността (чрез въвеждане на „пета свобода“ на знание), кариерният растеж и сътрудничеството между университетите, публичните научноизследователски институти и промишлеността, както и достъпът до основната научноизследователска инфраструктура; призовава промишлените предприятия да се ангажират в по-голяма степен в докторски и следдокторски научноизследователски програми; призовава за прилагане на необходимите мерки, за да се гарантират достойни условия за работа на научните работници в ЕС, като така Европа стане по-привлекателна в международен план за изследователите, противодейства се на изтичането на специалисти и се реализират високи постижения в Европа;
Recalls that the European Research Council (ERC) has proved to be successful in promoting scientific excellence and a strengthening element of the ERA; calls for further improvements to the ERA's structures and mechanisms and a boost to its instruments; stresses the need to substantially increase the proportion of the budget dedicated to grants both to young and female researchers, and to researchers from innovative SMEs (both research groups and individuals), as well to strengthen Marie Curie actions and initiatives, thus reinforcing mobility (by introducing a ‘fifth freedom’ of knowledge), career progression and collaboration between academia, public research institutes and industry, as well as access to major research infrastructures; calls on industry to become more involved in doctoral and postdoctoral research programmes; calls for the implementation of the necessary measures to guarantee decent working conditions for scientific workers in the EU, making Europe more internationally attractive to researchers, counteracting the exodus of specialists and achieving excellence in Europe;
Подчертава, че следва да бъде даден приоритет на мобилността на изследователите в Европа и призовава за засилване на мерките (като преносимост на пенсиите и социалноосигурителни правила, взаимно признаване на професионални квалификации, мерки за съвместяване на семейния и професионалния живот и ваучери за научни изследвания, които да следват учените, прехвърлящи се в друга държава-членка) които ще допринесат за мобилността на европейските изследователи, ще подпомогнат противодействието срещу „изтичането на мозъци“ и ще направят по-привлекателна перспективата за научноизследователска кариера в ЕС; призовава за въвеждане на елемент за мобилност в безвъзмездните средства от ЕСНИ, когато това е уместно; призовава Комисията и държавите-членки да задълбочат усилията си за улесняване на бързото взаимно признаване на университетски учебни програми;
Underlines that the mobility of researchers in Europe should be given priority and calls for a strengthening of measures (such as pension portability and social security provisions, mutual recognition of professional qualifications, measures to reconcile family and work life, and research vouchers following researchers moving to another Member State) that will contribute to the mobility of European researchers, help stem the ‘brain drain’ and make the prospect of a research career in the EU more attractive; calls for the introduction of a mobility component in the ERC grants where appropriate; calls on the Commission and the Member States to step up their effort to facilitate rapid mutual recognition of academic curricula;
Счита, че има допълнителен потенциал за разширяване на обхвата на идеята на ЕСНИ за съвместни и мултидисциплинарни научноизследователски проекти, при условие че бъде запазен техният подход „отдолу нагоре“, а високите научни постижения бъдат запазени като основен критерий за подбор;
Believes there is further potential for extending the scope of the ERC concept to collaborative and multidisciplinary research projects, provided they maintain a bottom-up nature and scientific excellence is kept as the major selection criterion;