natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отбелязва, че причините за настоящата криза са многостранни и последиците от нея са както непосредствени, така и дългосрочни, че няколко предупредителни сигнала бяха пренебрегнати и че мащабът на кризата, както и нейното въздействие и вторични последици бяха подценени;
Notes that the causes of the current crisis are manifold and its effects both immediate and long-term, and that several warning signs were overlooked and the scale of the crisis, as well as its impact and spillover effects, underestimated;
Отбелязва, че причините за кризата, която се появи в САЩ с балона с високорискови ипотечни кредити, се коренят в миналото;
Notes that the crisis that originated in the United States with the subprime bubble had roots that go back a long way;
Отбелязва, че глобалните дисбаланси, регулаторният контрол (регулиране и надзор) и паричната политика, заедно със специфични фактори, присъщи на финансовата система, като сложността и непрозрачността на финансовите продукти, системите за краткосрочни възнаграждения и неадекватните бизнес модели, са основните фактори, допринесли за настоящата финансова криза;
Notes that global imbalances, regulatory governance (regulation and supervision), and monetary policy - together with specific factors inherent in the financial system, such as the complexity and opacity of financial products, short-term featured remuneration systems and inadequate business models - are the main factors contributing to the current financial crisis;
Счита, че разпространението на конфликтите на интереси, личните интереси и случаите на участници, които са „твърде близки, за да се говори с тях“ (too close to talk), във финансовия сектор в някои случаи допринесе за влошаването на кризата;
Considers that the proliferation in the financial sector of conflicts of interest, vested interests and cases of operators who are ‘too close to talk’ has in some cases aggravated the crisis;
Отбелязва, че експанзионистичната парична политика на САЩ насърчи прекомерната ликвидност в търсене на висока възвръщаемост и развитието на търсене на вътрешния пазар, основаващо се на потребителски кредити и следователно на задлъжняването на домакинствата, както и на високи правителствени разходи, финансирани чрез евтин достъп до капитал;
Notes that the USA's expansionist monetary policy encouraged an excess of liquidity in search of high returns and the development of domestic demand based on consumer credit, and thus household debt, as well as high government expenses financed through cheap access to capital;
Отбелязва, че в рамките на финансовите пазари съществуваше спекулативно поведение, като някои инвеститори поемаха много големи рискове, което беше влошено от олигопола на агенциите за кредитен рейтинг; отбелязва, че пазарната икономика функционира най-добре, когато се съпътства с прието по демократичен начин, прозрачно, многостепенно регулиране, придружено от високи етични и морални норми, които насърчават стабилните финансови и икономически системи и не накърняват реалната икономика;
Notes that there has been speculative behaviour in the financial markets, with some investors taking very large risks, which was aggravated by the oligopoly in rating agencies; notes that any market economy works best when accompanied by democratically agreed, transparent, multilevel regulation accompanied by healthy ethics and morality that encourage sound financial and economic systems and do not damage the real economy;
Отбелязва, че умножаването на комплексните задбалансови продукти (SPV (дружества със специална инвестиционна цел), CDO (ценни книжа, обезпечени с дългови задължения), CDS (суапове за кредитно неизпълнение) и др.) и механизми на секюритизация вследствие на нерегулирана паралелна банкова система увеличи системните рискове, вместо да ги намали; отбелязва, че учрежденията, насочени към вложителите и финансирането на МСП, са доказали своята стойност;
Notes that the proliferation of complex off-balance-sheet products (SPVs, CDOs, CDS, etc.) and securitization arrangements resulting from an unregulated parallel banking system has increased, rather than decreased, systemic risks; notes that establishments that concentrate on savers and financing for SMEs have proved their value;
Счита, че липсата на по-устойчив модел на производство, разпределение и потребление с оглед на изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и изчерпването на природните ресурси допринася за основните причини за кризата;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
Счита, че съществуващите в началото на кризата структури за икономическо и финансово управление, независимо дали става дума за структури на световно равнище, в САЩ или в рамките на Европейския съюз, проявиха липса на последователност и съгласуваност при отделянето на пруденциалния надзор на макроравнище от този на микроравнище, съсредоточиха се прекомерно върху пруденциалния надзор на финансовите институции на микроравнище на принципа „анализ на отделните институции“ (bottom up) и наблюдение на национално равнище на макроикономическите индикатори, като пренебрегнаха погледа върху финансовото и макроикономическото развитие на цялата система, което би наложило мониторинг на взаимообвързаността между финансовите институции и между държавите;
Considers that the economic and financial governance structures in place at the onset of the crisis, whether at global level, in the USA or within the European Union, lacked coherence and consistency in separating macro- from micro-prudential supervision, focussed excessively on bottom-up micro-prudential supervision of financial institutions and country-level monitoring of macroeconomic indicators, whilst neglecting the system-wide view of the financial and macroeconomic developments that would necessitate monitoring of the interconnectedness among financial institutions and among countries;
Отбелязва, че глобализацията се разви без появата или паралелното развитие на структури за глобално управление, които да съпътстват интеграцията на пазарите, особено по отношение на глобалните баланси или дисбаланси и финансовите пазари, и разглежда процеса Г-20 като стъпка в правилната посока, но изтъква, че е необходимо позицията на ЕС да бъде представлявана ефективно в Г-20;
Notes that globalisation has developed without the emergence or parallel evolution of global governance structures to accompany market integration, especially as regards global balances or imbalances and financial markets, and sees the G20 process as a step in the right direction, but points out that an effective representation of the EU-position at the G20 is necessary;
Отбелязва, че Европейският съюз призна свободното движение на капитали, както е предвидено в Договорите за ЕС, през юли 1990 г., което допринесе за икономическото развитие; отбелязва обаче, че свободното движение на капитали не беше съпроводено с хармонизиране на данъчното облагане на спестяванията, подходящо трансгранично регулиране или надзор на европейско равнище;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
Осъжда факта, че принципите на ПСР невинаги се спазваха в миналото, и отбелязва, че се проявиха значителни дисбаланси между икономиките от еврозоната;
Condemns the fact that the principles of the SGP were not always respected in the past and notes that substantial imbalances between the euro-zone economies have occurred;
Отбелязва, че липсата на правилно регулиране и строг надзор и пълната липса на инструменти за управление при извънредни ситуации в случай на банкова криза показаха колко дълъг път трябва да извърви Европейският съюз, за да има действащи механизми за управление на предизвикателствата пред политиките, свързани със съществуването на вътрешен пазар и интегрирана финансова система; отбелязва в частност липсата на трансграничен механизъм при несъстоятелност;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
Отбелязва, че според Евростат държавният дефицит в Европейския съюз е нараснал от 2,3 % от БВП през 2008 г. до 7,5 % през 2010 г. и от 2 % до 6,3 % в еврозоната, като делът на държавния дълг БВП се е увеличил от 61,6 % от БВП през 2008 г. до 79,6 % през 2010 г. в Европейския съюз и от 69,4 % до 84,7 % в еврозоната, помитайки за две години полаганите в продължение на почти две десетилетия от някои държави-членки усилия за консолидиране на бюджета; изразява съжаление за тази стъпка назад, тъй като тя още повече ще затрудни справянето с безработицата и демографските предизвикателства;
Notes that the public deficit in the European Union rose from 2,3 % of GDP in 2008 to 7,5 % in 2010, and from 2 % to 6,3 % in the euro zone according to Eurostat, with the public debt-to-GDP ratio rising from 61,6 % of GDP in 2008 to 79,6 % in 2010 in the European Union and from 69,4 % to 84,7 % in the euro zone, brushing aside in two years all the efforts at budgetary consolidation made over almost two decades by some Member States; deplores this setback as it will make responding to unemployment and demographic challenges much more difficult;
Счита, че състоянието на публичните финанси на Европа беше лошо и преди кризата; от 70-те години насам равнището на държавния дълг на държавите-членки се увеличаваше малко по малко под въздействието на различните периоди на спад на икономиката, през които премина ЕС; отбелязва, че стойността на плановете за възстановяване, намаляването на данъчните приходи и високите социални разходи доведоха до нарастване както на държавния дълг, така и на и неговия дял от БВП във всички държави-членки, макар и до различна степен в рамките на ЕС;
Considers that Europe's public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States' public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
Счита, че кризата все още не е проявила пълните си последици и не може да се изключи възможността за повторен крах, като например вторична рецесия, особено с оглед на равнището на безработицата;
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
Отбелязва, че кризата имаше последици за заетостта в целия Европейски съюз, въпреки че процентът на безработните нарасна средно със само 1,9 % в ЕС-27, и че, отрицателните въздействия върху заетостта ще продължат поради естественото забавяне на отраженията на икономическата конюнктура върху пазара на труда; подчертава, че според прогнозите на Комисията процентът на безработицата в ЕС ще доближи 11 % през 2010 г., което ще има тежки последици за човешкия капитал на ЕС;
Notes that the crisis has had an impact on employment throughout the EU, although the jobless rate rose by an average of only 1,9 % across the EU-27, and that the negative impact on employment will continue as a result of the customary delay with which economic trends are mirrored in the job market; underlines that the Commission forecasts point to an EU-wide rate of unemployment of almost 11 % in 2010, which will have serious implications for the EU's labour force.
Отбелязва, че социалните последици от кризата са много различни в различните държави-членки: въпреки средната стойност в размер на 10 %, в някои страни равнището на безработицата достига 20 % и над 40 % от младите хора, което подчертава обхвата на структурните подобрения, необходими в някои страни;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20 %, escalating to over 40 % of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
Счита, че, макар политиката за намаляване на дълга да е важна, бързото консолидиране на публичните финанси не следва да накърнява системите за социална закрила и обществени услуги, тъй като тяхната роля като автоматични стабилизатори и буфери на кризата беше приветствана с основание; отбелязва, че насърчаването на ефикасността на социалната закрила и обществените услуги може да подобри едновременно икономическата ефективност и качеството на услугите; признава, че ако правилният баланс не бъде постигнат, това би могло да доведе до слаб растеж в продължение на дълъг период, придружен от постоянна безработица, и вследствие на това, до необратимо подкопаване на конкурентоспособността на Европа в световен мащаб;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
Отбелязва, че високите равнища на безработицата имат не само социална цена, но пораждат и високи икономически разходи, тъй като безработните нямат голям принос за търсенето на вътрешния пазар и плащат по-малко данъци и осигурителни вноски; отбелязва, че това увеличава тежестта върху работещите под формата на по-високи данъци, както и върху бъдещите поколения чрез по-голяма тежест на дълга;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
Отбелязва, въз основа на цифрите за 2007 г., които са последните налични данни и следователно датират от преди кризата, че в Европейския съюз има 30 милиона работещи бедни, а според последните данни 79 милиона души живеят под прага на бедността, като тази цифра вероятно се е увеличила междувременно;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
Отбелязва, че освен безработицата кризата породи социални последици с много аспекти, а именно подкопаване на условията на труд в известна степен, увеличаването на трудностите за някои граждани по отношение на достъпа до основни потребности и услуги, увеличаването на бездомността, прекомерната задлъжнялост и финансовата изолация;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
Отбелязва, че както всяка криза и настоящата има отрицателни последици за растежа и заетостта, които засягат най-напред най-уязвимите, в това число младите хора, децата и жените, както и етническите малцинства и мигрантите;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
Споделя загрижеността във връзка с процикличните аспекти на регулаторните, пруденциалните и счетоводните правила и правилата в областта на данъчното облагане, които засилват колебанията, които са присъщи на функционирането на пазарната икономика;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
Отбелязва, че спасяването на банковия сектор от правителствата представлява само част от разходите, наложени на обществото от финансовата криза, докато разходите от рецесията и повишаването на държавния дълг ще бъдат значителни, като в световен мащаб ще има загуби за 60 трилиона щатски долара;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
Одобрява неконвенционалните мерки, приложени от ЕЦБ и националните централни банки, през последните две години за спасяване на банки в държавите-членки, които бяха изложени на опасност от несъстоятелност поради безпрецедентни равнища на лоши вземания; особено приветства факта, че на клиентите на тези банки бяха предоставени гаранции на депозитите, но подчертава необходимостта от поетапното прекратяване на тези неконвенционални мерки, с цел да се предотврати нелоялна конкуренция в банковия сектор;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
Посочва, че през октомври 2008 г. Европейският съюз прие европейски план за икономическо възстановяване в размер на 1,6 % от своя БВП, спрямо 5 % в Китай и 6.55 % в САЩ;
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
Приветства приемането от Съвета по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) на 10 май 2010 г. на стабилизационния план на стойност 750 млрд. евро, който установи механизъм за финансова стабилност, който позволява преодоляването на рисковете от „фалит“ на дадена държава, като използва отчасти член 122 от ДФЕС като правно основание за този план; отбелязва присъщия демократичен дефицит и липсата на отчетност при решенията на Съвета относно пакета от спасителни мерки, които не включваха консултации с Европейския парламент; изисква Европейският парламент да участва като съзаконодател при бъдещи предложения и решения за преодоляване на кризи;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
Изразява съжаление относно скромното равнище на координация между различните национални планове за възстановяване, тъй като мултипликационният ефект и потенциалът на ефекта на лоста при координация на равнище ЕС най-вероятно биха били по-големи от въздействието, което може да бъде постигнато чрез планиране, провеждано предимно на национално равнище, което носи риска от възникване на противоречия; призовава за засилване на европейското измерение в бъдещите планове за възстановяване и широкомащабни инвестиции;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
Призовава от Комисията да представи много точен доклад относно ефективността на националните пакети от мерки за спасяване на банките и националните и европейските планове за възстановяване, договорени през есента/зимата на 2008–2009 г., по отношение на краткосрочните и дългосрочните цели на Съюза, включително цялостен анализ на последиците от преразгледаните механизми за държавна помощ, приети в отговор на кризата, както и по отношение на конкуренцията и поддържането на еднакви условия в ЕС, финансовата реформа и създаването на работни места;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
Отбелязва, че някои държави-членки, особено тези, които получиха помощ от ЕК за платежния баланс, за момента нямат възможности за изработване на действителни национални планове за възстановяване, съдържащи елементи, които позволяват насърчаване на растежа и заетостта, тъй като всички възможности до 2012 г. се ограничават до съкращаване на публичните разходи, увеличаване на данъците и намаляване на брутния държавен дълг;
Notes that some Member States, particularly those that received the EC balance of payments assistance, do not currently have opportunities to create real national recovery plans with elements allowing growth and employment to be stimulated, since all the options until the year 2012 are limited to public expenditure cuts, tax increases and reduction of GGD;
Бъдещето - Европа с добавена стойност
The future - a Europe of added value