natgillin/translations-raw huggingface dataset:
подчертава, че икономиките на държавите-членки са взаимозависими в голяма степен; във връзка с това подчертава необходимостта от по-ефективно съгласуване и подобрено управление, което е дори още по-наложително по време на криза; изтъква, че доводът за по-задълбочено сътрудничество е най-силен в еврозоната; в този контекст припомня своите препоръки в рамките на резолюцията относно „ИПС@10”;
Underlines that Member States’ economies are highly interdependent; stresses therefore the need for more effective coordination and improved governance, which is even more pressing in times of crisis; points out that the argument for more cooperation is strongest in the euro area; refers to its recommendations in the framework of the EMU@10 resolution in this context;
Обхват на действие на Европа
Europe's scope for action
подчертава необходимостта от укрепване на социалното измерение на европейския и националните планове за възстановяване; призовава Комисията да наблюдава и да дава предложения относно социалните последици от финансовата криза, по-специално относно социалното изключване, бедността и пенсиите;
Underlines the need to strengthen the social dimension of the European and national recovery plans; calls on the Commission to monitor and make proposals on the social impact of the financial crisis, especially on social exclusion, poverty and pensions;
призовава Комисията и държавите-членки да гарантират, че основната схема за финансиране на Европейския социален фонд ще бъде насочена главно към преквалифициране и повишаване на възможностите за намиране на работа, както и дейности в областта на социалното приобщаване, с цел да бъдат преодолени отрицателните социални ефекти от кризата; припомня, че вниманието следва да се съсредоточи върху тези, които са най-отдалечени от пазара на труда;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund's main funding scheme is mainly directed towards retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the negative social effects of the crisis; recalls that the focus should be on those most remote from the labour market;
изтъква, че се нуждаем от екологосъобразен „Нов курс”, който също така се бори със социалната криза: създаването на работни места в производството и свързаните с промишлеността сектори трябва да бъде допълнено от сериозни инвестиции в социалните услуги, в частност образованието и здравеопазването, от създаване на по-добри условия за преподаване на нашите деца и студенти, както и от значително увеличение на броя на преподавателите и подобряване на материалните условия за обучение, като всичко това е инвестиция, която ще се изплати в бъдещето;
Points out that we need a Green New Deal, which also tackles the social crisis: job creation in the sector of manufacturing and industry-related need to be complemented by massive investment in social services, in particular education and health, by creating better conditions for teaching our children and students, and by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning, all of which is an investment that will pay back in the future;
изтъква, че инвестициите в рамките на „Новия курс” трябва също така да целят повишаване на ефективността и замяна на ресурси, различни от петрола („критични материали”), за които вероятно ще има недостиг в краткосрочен до средносрочен план и ще възпрепятстват развитието на определени сектори, напр. информационния, комуникационния и развлекателния бизнес; отбелязва, че според последни изследвания ефективността може да се повиши драстично при тези материали, което би намалило отпадъците, разходите и зависимостта от ресурси;
Points out that New Deal investment should also aim for efficiency gains and substitution for resources other than oil (‘critical materials’), which are likely to become scarce in the short to medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that, according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
подчертава, че от началото на 21-ви век технологичните и телекомуникационните средства разгърнаха силите на глобализацията в невиждани до момента мащаби, „уравновесиха“ пазарите в областта на комуникациите и труда и допринесоха за период на безпрецедентни нововъведения, правейки икономиките по-производителни, а глобалните граждани също по-свързани; поради това счита, че чрез повишаване до максимална степен на мощта и въздействието на технологиите върху икономиката, отваряне в още по-голяма степен на вътрешния пазар на телекомуникациите, енергията, научноизследователската дейност и промишления отрасъл, по-специално, Европа може да стане по-силна след текущите икономически сътресения, да подобри качеството и достъпността на своето здравеопазване, да осигури напредък в разработването и използването на благоприятни за климата енергийни източници, да подобри образованието във всички свои държави-членки и да насърчи превръщането на Европа в световен лидер в областта на технологиите и приложните технологични иновации; посочва, че за икономиката, основана на познания, са необходими развитие на висококачествени услуги и широкообхватна стратегия, способни да ускорят подобряването и разширяването на мрежите; счита, че предложението на Европейската комисия в рамките на Европейския план за възстановяване, чиято цел е постигане на пълно покритие с широколентова комуникационна мрежа до 2010 г., е необходима стъпка напред, която ще даде възможност на Европейския съюз да запази своята конкурентоспособност;
Points out that, since the beginning of the 21st century, technology and telecommunications tools have unleashed the forces of globalisation on a previously unimagined scale, have 'flattened' communications and labour markets and have contributed to a period of unprecedented innovation, making economies more productive and also connecting global citizens; believes, therefore, that by maximising the power and impact of technology on the economy, further open up the internal market in telecom, energy and research and the industrial sector in particular, Europe can emerge stronger from the current economic turmoil, strengthen the quality and affordability of its health care, advance climate-friendly energy development and deployment, improve education throughout its Member States and promote the prospects of Europe becoming the world's leader in technology and applied technological innovation; points out that the knowledge-based economy needs the development of high-quality services and a broadband strategy able to accelerate the upgrading and extension of networks; takes the view that the Commission proposal within the European recovery plan aiming to achieve full coverage with broadband communication networks by 2010 is a necessary step forward that will allow the European Union to maintain its competitiveness;
изисква да бъде отделено повече внимание на одобрената от Комисията Бяла книга за младежта (2001 г.) и на одобрения от Европейския съвет Европейски пакт за младежта (2005 г.) като едни от инструментите, които допринасят за целите от Лисабон; счита, че при подготовката на законодателните предложения Комисията следва да разгледа и да регистрира въздействието върху младежта и резултатите от структурирания диалог с младежките организации и че държавите-членки следва да поставят ударение върху младежта при прилагането на националните програми за реформа в рамките на Лисабонската стратегия и да вземат под внимание младежта в съответните области на политика; счита, че повишението на степента на мобилност на студентите и на качеството на различните образователни системи следва да бъде приоритет в контекста на преосмисляне на основните цели на Процеса от Болоня за периода след 2010 г. и че трябва да бъдат предприети действия в различни области на политиката; посочва, че за развитието на истинско Европейско пространство на висшето образование различните аспекти на мобилността излизат извън обхвата на висшето образование и засягат сферите на социалните въпроси, финансите, политиката в областта на имиграцията и визите;
Asks for more attention to be devoted to the Commission's White Paper on Youth (2001) and the European Council's European Youth Pact (2005) as one of the instruments contributing to the Lisbon objectives; considers that the Commission should consider and incorporate the impact on youth and the results of the structures dialogue with youth organisations when preparing legislative proposals and that Member States should focus on youth when implementing the Lisbon national reform programmes and take youth into account in the relevant policy fields; considers that an increase in student mobility and the quality of the different educational systems should be a priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010 and action must be taken across different policy areas; points out that various aspects of mobility go beyond the scope of higher education and concern the scope of social affairs, finance, and immigration and visa policies to develop a real European Area for Higher Education;
счита, че „европеизирането” на структурата на финансовия надзор, ефективните правила за конкуренция, подходящата регулация и по-добрата прозрачност на финансовите пазари са от основно значение в средносрочен план, за да се избегне повторение на настоящата криза; счита, че една интегрирана, всеобхватна (включваща всички финансови сектори) и съгласувана надзорна рамка, която започва с балансиран подход при регулиране на трансграничното разпространение на финансовия риск и се основава на хармонизирано законодателство, би намалила разходите за изпълнение на изискванията по отношение на дейностите, осъществявани на територията на повече от една юрисдикции; призовава Комисията да представи предложения за преразглеждане на съществуващата структура на надзора съгласно тези принципи; призовава държавите-членки, независимо от горепосочените мерки, да се върнат към балансирано публично финансиране в средносрочен план и в тази връзка ги приканва да изяснят по какъв начин ще могат да постигнат тази цел;
Considers a 'Europeanisation' of the financial supervision structure, effective competition rules, appropriate regulation and improved transparency of the financial markets to be essential in the medium term to avoid a repetition of the current crisis; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors) and coherent supervisory framework, starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation, would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; calls on the Member States, notwithstanding the measures above, to return in the medium term to balanced public financing, and therefore calls on the Member States to clarify how they will be able to achieve this objective;
призовава държавите-членки и Европейския съюз да адаптират бюджета на ЕС и да предоставят възможност за оползотворяване на неизползваните ресурси за подкрепа на целите на политиката на ЕС;
Calls on the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the European Union to adapt the EU budget and allow for the use of unused financial resources in order to support the policy goals of the EU;
изразява загриженост поради нарастващите регионални различия с оглед на последиците от финансовата криза, която се отразява, наред с другото, в нарастващата разлика между кредитоспособността на държавите-членки, която води до по-високи разходи за заеми за държавите-членки с по-нисък рейтинг; призовава за разработване на нови иновационни финансови инструменти за облекчаване на тези последици и за привличане на свеж капитал;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected inter alia in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;
отбелязва, че европейските инструменти за финансиране следва да бъдат използвани за подкрепа на публични разходи; посочва, че с цел подпомагане на икономическото възстановяване на Европа, степента и скоростта на прилагане на тези инструменти за финансиране следва да се повишат; счита, че политиката на сближаване на ЕС и по-конкретно трансграничните й компоненти представляват отличен инструмент за териториална солидарност; изразява своето задоволство от неотдавнашното „лисабонизиране“ на политиката на сближаване; счита, че посредством мерки за насочване на повече финансови средства към предприемачество, научноизследователска дейност, иновации, заетост и нови умения би следвало на местно равнище да станат достъпни значителни финансови средства за подобряване на стопанския потенциал и подкрепа на най-уязвимите;
Notes that European funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of Europe, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the EU's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent ‘Lisbonisation’ of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
изтъква, че програмите по TEN-T и TEN-E следва също да допринасят напълно за изпълнение както на плана за възстановяване, така и на целите на Лисабонската стратегия; счита, че положителните усилия на координаторите, както и създаването на изпълнителна агенция по TEN-T, наред с изпълнителните законодателни мерки за подобряване на ефективността на комбинирания транспорт, доведоха до голям брой напълно готови проекти по TEN-T в рамките на целия Европейски съюз с цел подпомагане на устойчивото развитие и подобрената мобилност;
Points out that the TENs-T and TENs-E programmes should also make their full contribution both to the Recovery Plan and to the goals of the Lisbon Strategy; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the TEN-T Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a good number of fully ready TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
отбелязва съществената роля на ЕИБ с оглед на плана за възстановяване на ЕС; приветства увеличаването на капитала за ЕИБ от страна на държавите-членки с цел отпускане на повече заеми за МСП; настоява тези заеми да бъдат достъпни по прозрачен и равнопоставен начин за МСП от всички държави-членки; призовава ролята на ЕИБ да бъде засилена в още по-голяма степен с оглед на новите иновационни финансови инструменти;
Notes the essential role of the EIB with regard to the EU recovery plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;
счита, по отношение на икономическото управление, че текущата икономическа криза изисква решителна, координирана и навременна правителствена намеса от страна на всички държави-членки, както и регулаторни мерки с цел подпомагане на финансовите пазари и възстановяване на доверието; счита, че новите законодателни мерки следва да са основани на принципите на прозрачност и отчетност и че следва да се приложи ефективно наблюдение с цел защита на правата на потребителите. счита, че новото регламентиране следва да включва изисквания срещу прекомерно равнище на задлъжнялост и за по-високи капиталови резерви в банките; освен това в тази връзка посочва съществуващите проблеми с правилата за оценка на стойността и оценката на риска; счита, че контролните мерки следва да съответстват на финансовите нововъведения и че Европа следва да повиши експертните познания на своите регулаторни органи в това отношение; счита, че по-висока степен на регулиране не означава непременно по-добро регулиране; счита, че държавите-членки трябва да координират регулаторните си действия; счита, че стандартите за стабилизация и регулиране на финансовия надзор в еврозоната трябва да бъдат гарантирани;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer's rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that Europe should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the eurozone must be safeguarded;
припомня, че агенциите за кредитен рейтинг носят своя дял от отговорността за финансовата криза; приветства призива на Европейския съвет да се ускори законодателното предложение на Комисията за налагане на по-строги правила за рейтинговите агенции;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the Commission’s legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies;
настоятелно призовава Съвета по икономически и финансови въпроси (ECOFIN) да приключи до март 2009 г. прегледа на директивата за данъка върху добавената стойност, за да даде възможност за намалени ставки на ДДС за трудоемки услуги и други подходящи мерки за стимулиране на вътрешното търсене; призовава за координирани действия и солидарност от страна на държавите-членки в това отношение, като се даде възможност за различни варианти за намаляване на ДДС в отделните сектори, предвидени в директивата за ДДС, които държавите-членки могат да прилагат или не, в зависимост от техните приоритети; счита, че избрани данъчни стимули следва да насърчават вътрешното търсене и икономиката чрез намаляване на данъчното облагане на капиталовите печалби и намаляване на данъчното облагане за екологосъобразни продукти; счита, че намаляването на социалноосигурителните задължения на работодателите за по-ниските доходи и освобождаването на малките предприятия от социалноосигурителни вноски би подкрепило както предприятията, така и потребителите и би насърчило търсенето;
Urges the ECOFIN Council to settle, by March 2009, the review of the Value Added Tax Directive in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy through reduced taxation of capital gains and reduced taxation on ‘green’ products; considers that reducing employers’ social charges on lower incomes and exemption of small businesses from social contributions would support both businesses and consumers and would stimulate demand;
призовава Комисията да отправи законодателно предложение за изключване на така наречените микропредприятия от обхвата на Четвъртата директива в областта на дружественото право относно годишните счетоводни отчети;
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Company Law Directive on annual accounts;
счита, че е наложително да бъде укрепено глобалното регулиране на финансовия сектор, което трябва да се простира далеч извън класическия банков сектор, както и да бъдат предприети амбициозни мерки за установяване на задължителни правила за предпазлив надзор, прозрачност и добри практики, както и за налагане на санкции на всички нации и територии, които не сътрудничат; призовава Комисията да представи съответни предложения и настоятелно призовава Съвета да подготви политическата основа в международни преговори за незабавно приемане на подобен подход; отбелязва, че световната финансова стабилност е обществено благо, отговорността за опазването на което носят политическите лидери;
Believes that it is most urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, and to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and apply sanctions to all nations and territories which do not cooperate; calls on the Commission to come forward with appropriate proposals and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
горещо приветства свикването от Комисията на група на високо равнище относно премахването на бюрокрацията и отправя молба договорените от тази група предложения да се изпълняват възможно най-бързо; подчертава, че Лисабонската стратегия следва да предвижда намаляване на регулаторните тежести върху дружествата, като същевременно подпомага производителността и оттам по-високи повсеместни темпове на растеж; счита, че Европа трябва да проучи различни възможности за регулиране, да се консултира със заинтересовани субекти по отношение на нови регулации и да наблегне на съотношението разходи/ползи от регулирането;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by this Group be implemented as soon as possible; underlines that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that Europe must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Оценка на Лисабонската стратегия, следващи стъпки и пътят напред
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead