natgillin/translations-raw huggingface dataset:
като има предвид, че стратегията „Европа 2020“ следва да помогне на Европа да се възстанови от кризата и да излезе от нея по-силна чрез създаване на работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж; като има предвид, че тази стратегия се базира на пет водещи за Съюза цели, свързани с насърчаване на заетостта, подобряване на условията за иновации, научни изследвания и развитие, постигане на целите в областта на изменението на климата и енергетиката, подобряване на образователните равнища и насърчаване на социалното приобщаване, по-специално посредством намаляване на бедността,
whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
като има предвид, че бюджетът на Съюза е мощен фактор за реформи; и като има предвид, че неговото въздействие може да бъде увеличено, ако мобилизира допълнителни източници на частно и публично финансиране в подкрепа на инвестициите, като по този начин действа като катализатор за засилване на ефекта от разходите на Съюза; като има предвид, че т.нар. принцип на „подобаваща възвръщаемост“ (just retour) не е икономически обоснован, тъй като не отчита надлежно европейската добавена стойност, косвените последици и необходимостта от солидарност между държавите от ЕС,
whereas the Union budget is a powerful agent for reform; and whereas its impact can be magnified if it mobilises additional sources of private and public finance to support investment, acting thus as a catalyst in the multiplying effect of Union spending; whereas the so-called ‘just retour’ principle has no economic rationale, since it does not take due account of European Added Value, spill-over effects and the need for solidarity between EU countries,
като има предвид, че съгласно член 3 от ДЕС устойчивото развитие на Европа следва да се основава на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, целяща постигането на пълна заетост и социален напредък, както и високо равнище на защита и подобряване на качеството на околната среда,
whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
като има предвид, че принципът на доброто финансово управление е един от основните принципи за изпълнението на бюджета на Съюза; като има предвид също така, че много държави-членки предприемат трудни фискални промени в националните си бюджети; и като има предвид, че доброто финансово управление – ефикасност, ефективност и икономии – придобива все по-голямо значение за публичните разходи както на равнището на Съюза, така и на равнище държави-членки,
whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
като има предвид, че разпоредбите за периодичното адаптиране на разходните програми в зависимост от променящите се нужди и обстоятелства се оказаха недостатъчни; като има предвид, че комплексното естество на регламентите и правилата се оказа една от пречките пред успешното управление и функционирането на системите за контрол,
whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
като има предвид, че първите четири години от настоящата МФР за периода 2007–2013 г. извадиха наяве ограничения капацитет на финансовата рамка за приспособяване към нови промени и приоритети, без това да става за сметка на вече съществуващите такива; като има също така предвид, че настоящата МФР не можа да реагира бързо на новите ангажименти, като например „Галилео“, ITER, инструмента за прехрана или Европейския план за икономическо възстановяване,
whereas the first four years of the current 2007-2013 MFF have clearly illustrated the limits of the capacity of the financial framework to accommodate new developments and priorities without jeopardising existing ones; and whereas the current MFF has been incapable of responding rapidly to new commitments such as Galileo, ITER, the Food Facility or the European Economic Recovery Plan,
като има предвид, че въвеждането на ресурса БНД през 1988 г. във финансовата система на ЕС имаше за цел временно да се допълни намаляването на собствените ресурси, но с течение на годините то беше удължено и засилено и днес е основният компонент на бюджетните средства на ЕС; като има предвид, че доминиращата позиция на този ресурс подчерта тенденцията държавите-членки да изчисляват своето налично салдо, в резултат на което бяха извършени редица отстъпки, корекции, освобождавания и компенсации, които правят текущата система на собствени ресурси прекалено сложна, непрозрачна и недостатъчно обвързана със съществуващите политики на Съюза; тази система не е справедлива и следователно не може да гарантира прозрачно и ефективно финансиране на политиките на Съюза в европейски интерес, и в крайна сметка е изцяло неразбираема за европейските граждани,
whereas the introduction of the GNI resource in 1988 in the EU financing system was supposed to temporarily complement a decrease in own resources, but was prolonged and reinforced over the years and is today the main component of EU budgetary resources; whereas this predominance has emphasized Member States' tendency to calculate their net balance, the consequence of which is a series of rebates, corrections, exemptions and compensations which renders the current system of own resources excessively complex, opaque, with insufficient links to existing Union policies and lacks fairness and is therefore incapable to ensure a transparent and efficient financing of Union policies in the European interest, and is finally totally incomprehensible to the European citizens,
като има предвид, че в своята резолюция от 8 март 2011 г. относно новаторското финансиране на световно и европейско равнище Европейският парламент одобри въвеждането на данък върху финансовите сделки (ДФС), който „може да помогне за справяне с изключително вредните търговски модели на финансовите пазари, като например краткосрочните и автоматизирани сделки във високочестотната търговия, както и за ограничаване на спекулациите“;
whereas, in its resolution of 8 March 2011 on innovative financing at global and European level, the European Parliament approved the introduction of a Financial Transaction Tax (FTT), which ‘could help to tackle the highly damaging trading patterns in financial markets, such as some short-term and automated high-frequency trade transactions, and curb speculation’,
Счита, че бъдещите предизвикателства – били те демографски, свързани с изменението на климата или с енергийните доставки – са области, в които Европейският съюз, който е много повече от съвкупността от своите държави-членки, може да докаже добавената си стойност;
Believes that the challenges ahead -whether demography, climate change or energy supply - are areas where the European Union, which is much more than the sum of its Member States, can demonstrate its added value;
Отбелязва, че текущата криза и сериозните ограничения при публичните разходи допълнително затрудняват държавите-членки да постигнат напредък по отношение на растежа, повишената конкурентоспособност, икономическото и социално сближаване, както и да участват пълноценно във вътрешния пазар; изразява твърдото си убеждение, че решението на кризата е в постигането на повече, а не по-малко Европа;
Notes that the current crisis and severe constraints in public spending have made it more difficult for Member States to progress further in terms of growth, greater competitiveness, the pursuit of economic and social convergence and to participate fully in the internal market; strongly believes, that the solution to the crisis is more and not less Europe;
Счита, че „Устойчиви ресурси за Европейския съюз“ означава преди всичко да се преосмисли „системата от ресурси“ на бюджета на ЕС с цел замяна на текущите национални вноски с истински европейски ресурси;
Considers that ‘Sustainable resources for the European Union’ means first and foremost to rethink the ‘resource system’ of the EU-Budget in order to replace the current national contributions with genuinely European resources;
Счита, че неотдавнашните събития показват, че еврозоната се нуждае от по-смело икономическо управление и че един паричен стълб, без наличието на социално-икономически стълб, е обречен на неуспех; счита за жизненоважно Съюзът да укрепи своята система на икономическо управление с цел гарантиране на изпълнението на стратегията „Европа 2020“ (възстановяване и запазване на дългосрочните темпове на икономически растеж), избягване на повторение на сегашната валутна криза и защита на европейския проект;
Considers that the recent events show that the Euro zone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail; considers it essential for the Union to reinforce its system of economic governance in order to ensure the implementation of the EU2020 strategy (restore and to safeguard long-term economic growth rates), to prevent a repetition of the current crisis and to safeguard the European project;
Изграждане на общество, основано на знанието
Building a knowledge-based society
Изтъква, че кризата извади наяве структурните предизвикателства, с които ще трябва да се справят по-голямата част от икономиките на държавите-членки: неоптимална производителност, високи нива на публична задлъжнялост, големи фискални дефицити, структурна безработица, постоянни пречки на вътрешния пазар, ниска мобилност на работната сила и остарели представи за умения, допринасящи за слаб растеж; подчертава необходимостта от инвестиции в ключови области като образование, научни изследвания и иновации, с цел да се преодолеят тези структурни предизвикателства и подчертава необходимостта от обръщане на тенденцията на намаляващи публични инвестиции;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States' economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
Напомня, че ако се запазят настоящите инвестиционни тенденции, до 2025 г. Азия може да заеме челна позиция в областта на научноизследователската дейност и технологичното развитие; при все това припомня, че тези промени представляват не само огромни предизвикателства, но също така и възможности, като например рязък ръст на експортния потенциал на ЕС; отбелязва, че Съюзът изостава в областта на висшето академично и професионално образование, тъй като едва 30 европейски университета се нареждат сред 100-те най-добри в света; изтъква също така, че Европа изостава и в надпреварата за умения и обръща внимание на факта, че до 2020 г. още 16 милиона работни места ще изискват високи квалификации, като в същото време търсенето на нискоквалифицирана работна ръка ще спадне с 12 милиона работни места;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world's top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
Счита, че едно от големите предизвикателства пред Европейския съюз е поддържането на неговата конкурентоспособност, увеличаването на растежа, борбата с високата безработица, съсредоточаването върху правилното функциониране на пазарите на труда и върху социалните условия за подобряване на резултатите в областта на заетостта, насърчаване на достойния труд, гарантиране на правата на работниците в цяла Европа, както и подобряване на условията на труд и намаляване на бедността;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth, combating high unemployment, focusing on properly functioning labour markets and on social conditions to improve employment performance, promoting decent work, guarantee workers' rights throughout Europe as well as working conditions and reducing poverty;
Настоятелно призовава Съюза да предприеме действия в отговор на демографското предизвикателство; отбелязва, че съчетанието от по-малък процент работещо население и по-голям дял на хората, излизащи в пенсия, ще натовари допълнително социално-осигурителните системи на ЕС и ще попречи на икономическата му конкурентоспособност;
Insists that the Union must tackle its demographic challenge; notes that the combination of a smaller working population and a higher share of retired people will place additional strains on its welfare systems and its economic competitiveness;
Изразява загриженост за това, че нарастването на световното население от 6 на 9 млрд. души ще засили международната конкуренция за природни ресурси и ще окаже допълнителен натиск върху световната и местната околна среда; отбелязва, че търсенето на храни има вероятност да се увеличи със 70 % до 2050 г., както и че неефективното и неустойчиво използване и управление на суровините и стоките излагат гражданите на вредна конкуренция между производството на храни, опазването на природата и производството на електроенергия, както и на скъпоструващи ценови шокове; то може също така да има тежки последици за промишлеността във връзка с икономическите възможности, включително ограничения на достъпа до суровини, като се застрашава икономическата сигурност и се допринася за изменението на климата; поради това подчертава необходимостта ЕС незабавно да предприеме действия и да направлява процеса към създаването на икономика, основана на устойчивото използване на ресурсите;
Is concerned that the expansion of the world population from 6 to 9 billion will intensify global competition for natural resources and put additional pressure on the global and local environment; notes that demand for food is likely to grow by 70 % by 2050 and that the inefficient and unsustainable use and management of raw materials and commodities exposes citizens to harmful competition between food, nature preservation and energy production, as well as costly price shocks; it can have also severe consequences for industry with regard to business opportunities, including restrictions on access to raw materials, threatening economic security and contributing to climate change; stresses therefore the need for the EU to immediately take action and lead the process towards an economy based on sustainable use of resources;
Обръща внимание на нарастващото световно потребление на енергия, както и на факта, че зависимостта от вноса на енергия се очаква да се засили и до 2050 г. Съюзът да започне да внася близо две трети от необходимата му енергия, ако настоящите енергийни политики не бъдат изменени по подходящ начин и ако ЕС и държавите-членки не активизират усилията си за разработване на свои собствени възобновяеми енергийни източници и за реализиране на своя потенциал за енергийна ефективност, вземайки изцяло предвид ангажиментите на ЕС в областта на енергетиката и климата, както и аспектите на безопасността; предупреждава, че колебанията на цените и несигурността на доставките ще се задълбочават и от политическата нестабилност в богатите на енергийни ресурси страни; поради това изисква разнообразяване на маршрутите за доставка, както и на търговските партньори;
Draws attention to the increasing global consumption of energy and to the fact that dependence on energy imports is set to increase, with the Union importing by 2050 nearly two thirds of its needs if current energy policies are not adequately altered and if the EU and Member States do not increase efforts to develop their own renewable energy sources and to realize their energy efficiency potential, taking full account of the EU's energy and climate commitments as well as safety aspects; warns that price volatility and supply uncertainties will also be exacerbated by political volatility in energy-rich countries; asks therefore to diversify supply routes and trading partners;
Подкрепя идеята, че комбинацията от всички средства на ЕС, взети заедно, следва да доведе до подобряване на общото състояние на европейската околна среда, след намаляване на емисиите на парникови газове, което да съответства поне на целите в настоящото законодателство на ЕС; поради това предлага положителните и отрицателните климатични и екологични последици от разходването на средства на ЕС да се анализират съвкупно;
Supports the idea that the ensemble of all EU funding taken together should lead to an improvement in the general state of the European environment hereunder a reduction in GHG emissions that at least corresponds to the objectives in the present EU legislation; proposes therefore that positive and negative climate and environment effects of the spending of EU-funds should be analysed on aggregated levels;
Счита, че глобализацията засили усещането за уязвимост, като разми границите между вътрешните и външните форми на свобода, правосъдие и сигурност; изразява убеждението си, че поради тази причина справянето с предизвикателствата пред сигурността на 21-ви век, при гарантиране на основните права и личните свободи, изисква глобална и изпреварваща реакция, която може да се очаква единствено от сила от мащаба на ЕС; изразява убеждението си, че външното измерение на сигурността на ЕС е тясно свързано с демокрацията, върховенството на закона и доброто управление на трети държави и ЕС има специална отговорност да допринася за това;
Takes the view that globalisation has increased a sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of freedom, justice and security; is convinced that addressing 21st century security challenges while safeguarding fundamental rights and personal freedoms therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the Union can provide; is convinced that the external dimension of EU security is closely connected to democracy, rule of law and good governance of third countries and that the EU has a special responsibility to contribute to this;
Изразява убеждението си, че в качеството си на важна политическа, икономическа и търговска сила, ЕС трябва да играе значима роля на международната сцена; припомня, че Договорът от Лисабон предоставя нови инструменти за по-добро прокарване на европейските интереси и ценности в световен мащаб; изтъква, че Съюзът ще демонстрира добавена стойност на международната сцена и ще повлияе на глобалните политически решения, единствено ако действа колективно; настоява, че е необходимо по-силното външно представителство да бъде съчетано с по-силна вътрешна координация;
Is convinced that the Union, as a major political, economic and trading power, must play its full role on the international stage; recalls that the Treaty of Lisbon gives new tools to better project European interests and values worldwide; emphasises that the Union will add value on the global scene and influence global policy decisions only if it acts collectively; insists that stronger external representation will need to go hand in hand with stronger internal co-ordination;
Изразява убеждението си, че засилването на чувството за ангажираност на обществеността към ЕС трябва да се превърне в движеща сила на колективното действие; изразява убеждението си, че постигането на „добро управление“ със сигурност е най-мощното средство на ЕС за гарантиране на трайната обвързаност и ангажимент на неговите граждани;
Is convinced that strengthening the sense of public ownership of the Union must become a driving force of collective action; believes that delivering ‘good governance’ is by far the Union's most powerful means of ensuring the continuous commitment and engagement of its citizens;
Европейската добавена стойност и цената на „отказа от Европа“
European added value and the cost of non-Europe
Подчертава, че основната цел на разходването на бюджетни средства на ЕС е създаването на европейска добавена стойност (ЕДС) посредством обединяването на ресурси, функционирането като катализатор и осигуряването на икономии от мащаба, положителни трансгранични и косвени последици, като по този начин се допринася за постигане на съгласуваните общи цели на политиката по един по-ефективен или по-бърз начин, при намаляване на националните разходи; припомня, че принципно трябва да се избягва дублиране на разходи и припокриване на отпуснати средства по различните бюджетни редове и че разходването на средства на ЕС трябва винаги да е насочено към създаването на по-голяма стойност в сравнение със съвкупните индивидуални разходи на държавите-членки; счита, че многогодишната финансова рамка, използвана правилно, представлява много важен инструмент за дългосрочно планиране на европейския проект, като се отчита европейската перспектива и добавената стойност на Съюза;
Underlines that the main purpose of EU budgetary spending is to create European added value (EAV) by pooling resources, acting as a catalyst and offering economies of scale, positive transboundary and spill-over effects thus contributing to the achievement of agreed common policy targets more effectively or faster and reducing national expenditure; recalls that, as a principle, any duplication of spending and overlapping of allocated funds in various budget lines must be avoided and that EU spending must always aim at creating greater value than the aggregated individual spending of Member States; considers that the multi-annual financial framework, rightly used, constitutes a very important instrument for long-term planning of the European project by taking into account the European perspective and added value of the Union;
Обръща внимание на следните области като потенциални кандидати за по-голямо взаимодействие и икономии от мащаба: Европейската служба за външна дейност, хуманитарната помощ, и по-специално капацитетът за бързо реагиране на ЕС, обединяването на ресурсите за отбрана, научноизследователската и развойна дейност и иновациите, големите инфраструктурни проекти (особено в областта на енергетиката и транспорта) и надзора на финансовите пазари;
Draws attention to the following areas as potential candidates for greater synergy and economies of scale: the European External Action Service, humanitarian aid and more specifically an EU rapid response capability, the pooling of defence resources, research, development and innovation, big infrastructure projects (particularly in the field of energy and transport) and financial market oversight;