natgillin/translations-raw huggingface dataset:
като има предвид, че както се посочва в Бялата книга на Комисията, приспособяването ще изисква солидарност между държавите-членки спрямо необлагодетелстваните и най-засегнатите от изменението на климата региони;
whereas, as pointed out in the Commission's White Paper, adaptation will require solidarity among EU Member States towards disadvantaged regions and regions most affected by climate change,
като има предвид, че Южна Европа и Средиземноморският басейн са два особено чувствителни региона в Европа, които вече трябва да се справят с недостиг на вода, суши и горски пожари, и като има предвид, че според последните изследвания в Южна Европа се очаква спад на добива на култури до 25% до 2080 г. Съвместен изследователски център – Институт за бъдещи технологични изследвания: „Въздействие на изменението на климата върху селското стопанство в Европа.
whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two particularly vulnerable areas of Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires, and whereas recent research indicates that a decrease of up to 25% in crop yield production by 2080 is to be expected in southern Europe Joint Research Centre – Institute for Prospective Technological Studies: ‘Impacts of climate change in agriculture in Europe.
PESETA-Проучване за сектора на селското стопанство“, EUR 24107 EN, 2009.
PESETA-Agriculture study’, EUR 24107 EN, 2009.
като има предвид, че според Европейското респираторно дружество, всяко повишаване на температурата над специфичното равнище за даден град с по един градус по Целзий води до нарастване на смъртността сред лицата с дихателни проблеми с 6%;
whereas, according to the European Respiratory Society, for every Celsius degree increase in temperature over a given city-specific threshold, mortality amongst those with respiratory problems increases by 6%,
като има предвид, че разделът, озаглавен „Външнополитическо измерение и текуща дейност съгласно Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC)“ в Бялата книга, е изключително важен и че е необходимо ЕС да говори с един глас, за да поеме отново водещата роля в борбата с изменението на климата, като подпомогне създаването на нова „дипломация по въпросите на климата“, както призовава резолюцията на Европейския парламент от 10 февруари 2010 г. относно резултата от Конференцията в Копенхаген;
whereas the section headed ‘External dimension and ongoing work under the UNFCCC’ in the White Paper is an important one and the EU needs to speak with one voice in order to resume the leading role in the fight against climate change, helping to create a new ‘climate diplomacy’, as called for in the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference,
като има предвид, че въздействието от изменението на климата върху икономиката, обществото и водната среда ще бъдат усетени най-тежко по непряк начин, чрез влошаването на екосистемните услуги, които са от основно значение за благоденствието на човека, и като има предвид, че това изисква защитата на екосистемите да бъде в основата на стратегията на ЕС за адаптиране;
whereas the impacts of climate change on the economy, society and the wider environment will be most severely felt in an indirect manner, through the degradation of the ecosystem services fundamental to human well-being, and whereas this requires the protection of ecosystems to be the foundation of an EU adaptation strategy,
като има предвид, че повишаващите се средни температури намаляват търсенето на нефт и газ за отопление, но като има предвид, че в същото време нараства броят на дните, в които е необходимо отопление, и това може да повиши търсенето на електроенергия;
whereas rising average temperatures reduce demand for oil and gas for heating purposes, but whereas at the same time the number of days on which cooling is needed increases, which can increase demand for electricity,
като има предвид, че действащото европейско законодателство, засягащо непосредствено въпроси, свързани с околната страна, следва да предоставя систематична основа за повишаване на способността на ЕС за справяне с въздействията на изменението на климата;
whereas the existing European legislation directly addressing environmental issues should provide coherent foundations for enhancing the EU's ability to cope with the impact of climate change,
като има предвид, че действията, предприети на европейско равнище би следвало както в краткосрочен, така и в дългосрочен план да поставят и да отговарят на най-високи изисквания по отношение на опазването на околната среда (включително адаптирането спрямо изменението на климата);
whereas action taken at European level should set and meet the highest standards in terms of respect for the environment, in both the short and long term (including adaptation to climate change),
Приветства горецитираната Бяла книга;
Welcomes the above-mentioned White Paper;
Одобрява целта на предложената Европейска рамка за адаптация, а именно да подобри устойчивостта на ЕС за справяне с последиците от изменението на климата;
Agrees with the objective of the proposed EU Adaptation Framework, i.e. to improve the EU's resilience in dealing with the impact of climate change;
Приветства по-специално факта, че Бялата книга поставя ударение върху засилването на издръжливостта на всички екосистеми като основна защита срещу последиците от изменението на климата; освен това подчертава, че естествените екосистеми в най-голяма степен поглъщат въглерода на Земята, като елиминират 50% от емисиите на парникови газове на световно равнище и допринасят за смекчаване на изменението на климата и за приспособяването към него;
Especially welcomes the White Paper's emphasis on increasing the resilience of all ecosystems as an essential defence against the impacts of climate change; further stresses that natural ecosystems are the Earth's most important carbon sinks, sequestering 50% of global annual greenhouse gas emissions and contributing to both mitigation and adaptation;
Подчертава, че е важно да се установят национални планове за приспособяване, основани на обща европейска рамка, така че държавите-членки да могат да планират и оповестяват своите дейности във връзка с приспособяването; счита, че е необходимо тези планове да включват карти на риска по отношение на инфраструктурата и съоръженията, които могат да представляват опасност за околната среда или за общественото здраве в случай на неблагоприятни метеорологични явления; призовава за предоставянето на подобна информация на разположение на обществеността и на други държави-членки;
Highlights the importance of establishing national adaptation plans based on a common European framework enabling the Member States to plan and communicate their adaptation efforts; considers that such plans need to include risk and hazard maps showing infrastructure and installations that could pose a risk to the environment or to public health should adverse weather events occur; calls for such information to be made available to the public and the other Member States;
Подчертава значението на включването на адаптацията в политиките на ЕС и на осигуряването на съответствие на тези мерки посредством хоризонтален междусекторен подход, основан на издръжливостта на екосистемитете;
Highlights the importance of mainstreaming adaptation into all EU policies, particularly the common agricultural and fisheries policies, forestry policy and cohesion policy, and into legislation on environmental impact assessment, planning permission and building standards, (and of ensuring the coherence of such measures by means of a horizontal, cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
Подчертава, че основните области на действие, посочени в Бялата книга, следва да получат още по-голям приоритет в съответствие с времевите рамки, в които се очаква да се проявят различни последици в Европа, така че наличните ресурси да бъдат мобилизирани по по-ефективен начин;
Emphasises that the main areas of action identified in the White Paper should be further prioritised according to the timeframe in which different consequences are expected to occur in Europe, in order to channel the available resources more effectively;
Разработване на познавателна основа
Developing the knowledge base
Споделя становището на Комисията, че е необходимо повече познание относно последиците от изменението на климата, така че придобитата чрез изследвания информация да бъде разпространена сред възможно най-широка публика и, впоследствие, да бъдат разработени подходящи мерки за адаптация;
Shares the Commission's view that more knowledge on climate change impacts is needed, so that the information resulting from research can be disseminated in the widest possible scope and, consequently, appropriate adaptation measures can be developed;
Призовава Комисията не само да разработи фонд от знания относно въздействието на изменението на климата конкретно по отношение на Европейския съюз, но също така да предаде тези знания на развиващите се и индустриализиращите се държави, така че те да могат да ги използват с цел изготвяне на собствени решения на проблема с изменението на климата и да използват по ефективен начин финансирането за мерки за опазване на климата;
Calls on the Commission not only to develop a knowledge base about the impact of climate change with specific reference to the European Union, but also to pass on that knowledge to developing and industrialising countries so that they can use it in order to devise their own responses to the problem of climate change and make effective use of funding for climate protection measures;
Подчертава, че изследователските усилия в рамките на настоящата Седма рамкова програма и бъдещите рамкови програми в областта на изследванията следва да бъдат засилени, с цел да се преодолеят съществуващите познавателни пропуски във връзка с рисковете (минали и възможни бъдещи бедствия, причинени от лошото време), както и други съотносими фактори, като например социални и икономически събития (текущо и бъдещо географско разпределение на рискови активи) в конкретни райони и в конкретни периоди, и да се разработят методи и техники за оценяване на разходите по мерките за адаптация към последиците от изменението на климата и на съответния им принос за ограничаване на излагането или уязвимостта по отношение на климатични рискове; както и че трябва да бъде отделено приоритетно място на изследователската дейност и финансирането на технологичното развитие на държавите, които понасят високи разходи за адаптиране;
Emphasises that research efforts should be strengthened, within the framework of the current Seventh Framework Programme and future research framework programmes, in order to address existing knowledge gaps in relation to hazards (past and likely future weather-related disasters) and other relevant factors such as socio-economic developments (current and future geographical distribution of assets at risk) in specific places and at specific times, and to develop modalities and techniques for assessing the costs and benefits of measures for adaptation to the impacts of climate change and their respective contribution to reducing exposure or vulnerability to climatic risks, and that priority should be given to conducting research and financing technological development in states incurring high adaptation costs;
Счита, че следва незабавно да бъдат разработени показатели за уязвимост, предвид разнообразните климатични сценарии в Общността, и подчертава необходимостта от допълнителни изследвания относно подходяща методология на национално, регионално и местно равнище, както и необходимостта от определяне на възможностите за адаптация на територията на ЕС; поради тази причина настоятелно призовава Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) да изготви доклади, които анализират рисковете, произтичащи от изменението на климата за най-уязвимите региони на Европа, определят потребностите, ограниченията, сроковете, възможностите, равнищата на политиките и възможностите за адаптиране, така че да могат да бъдат извлечени политически насоки относно практиките на адаптиране и да се подпомогне разработването на силни стратегии за адаптиране от страна на регионалните и местните участници;
Takes the view that vulnerability indicators should be drawn up as a matter of urgency, given the diverse range of climate scenarios within the Community, and underlines the need for further research into appropriate modelling at national, regional and local levels, as well as the need to define adaptive capacity across the territory of the EU; urges the EEA, therefore, to produce reports analysing the risks that climate change presents to Europe's most vulnerable regions, identifying needs, constraints, timeframes, opportunities, policy levels and options for adaptation, in order to extract policy guidance on adaptation practice and to assist regional and local stakeholders in developing robust adaptation strategies;
Същевременно припомня, че несигурността относно въздействието на изменението на климата е неделима част от проблема, и че решенията в тази област ще трябва понякога да се вземат, без да се чака наличието на научна сигурност, в съответствие с превантивния подход;
Recalls, however, that uncertainty about the impact of climate change is part and parcel of the problem, and that decisions in this area will sometimes have to be taken without waiting for scientific certainty, in accordance with a precautionary approach;
Счита, че е необходимо да бъдат заделени средства за научни изследвания в областта на климата, които могат да бъдат осъществявани по-най-ефективен начин на европейско равнище и които могат да предоставят стабилна основа за разработване на политики за приспособяване към изменението на климата;
Is of the opinion that it is necessary to earmark funding for climate research, which can be done more effectively at European level and will provide a sound basis for developing climate change adaptation policies;
Насърчава Комисията да осигури лесен достъп до подробни данни (включително метаданни, описващи методологии за масиви от данни) за всички обществени и частни заинтересовани страни; счита, че данните относно изменението на климата следва да се разглеждат като публично благо и поради това, по силата на член 14 от Директивата за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE), следва да бъдат публично достъпни и безплатни или се предоставят срещу такси, които осигуряват поддържането на масиви от данни или съответните услуги за данни;
Encourages the Commission to ensure easy access to detailed data (including metadata describing the dataset methodologies) for all public and private stakeholders; takes the view that climate change data should be considered to be a public good and thus, in line with Article 14 of the INSPIRE Directive, be made available to the public free of charge or at a charge that covers the cost of maintaining datasets and the corresponding data services;
Подчертава необходимостта от развитие на мрежа от местни и регионални инициативи за адаптация към изменението на климата и от обмен на опит на европейско равнище; изтъква, че идентифицирането на най-добрите практически решения може да създаде добавена стойност за стратегията на ЕС;
Emphasises the need to develop a network of local and regional climate change adaptation initiatives and to exchange experience on a Europe-wide basis; points out that identifying best practice solutions can generate added value for the EU strategy;
Подчертава целесъобразността на научноизследователските методи на принципа на участието, като тези, които се насърчават в рамките на програма „Науката в обществото“ по Седмата рамкова програма за научни изследвания на ЕС, които позволяват съвместното натрупване на знания с местните общности и органи, с цел да се определят най-добрите стратегии за адаптиране на регионално и местно равнище и да се гарантира по-добро разпространение на знания;
Emphasises the relevance of participatory research methods such as those encouraged within the ‘Science in Society’ programme under the EU's 7th research framework programme, which facilitate joint knowledge-building in conjunction with communities and local authorities with a view to determining the best adaptation strategies at regional and local levels and ensuring better dissemination of knowledge;
Приветства предложението на Бялата книга да създаде механизъм за обмен на информация; изразява надежда той да влезе в действие до 2011 г., така като и разработването на модели и инструменти за прогнози;
Welcomes the White Paper's suggestion that a mechanism be established for sharing information; hopes that this will be operational by 2011, and that models and prediction tools will also have been developed by then;
Отбелязва, че Комисията следва да гарантира, че Клиринговият механизъм се разработва като портал, който ще интегрира други съществуващи системи като Общата информационна система за околната среда (SEIS) и Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (GMES), и следва да осигури добавена стойност във връзка с подготовката на ЕС, държавите-членки и частните заинтересовани лица за планиране, финансиране и прилагане на подходящи планове за адаптация;
Takes the view that the Commission should ensure that the Clearing House Mechanism is developed as a portal, which will integrate other existing systems such as the Shared Environmental Information System (SEIS) and Global Monitoring for Environment and Security (GMES) and should add value in terms of preparing the EU, the Member States and private stakeholders to plan, fund and implement proper adaptation plans;
Подчертава значението на сателитните услуги за спасителни дейности в случай на природни бедствия; призовава всички участници да осигурят цялостното функциониране на системата GMES в най-кратки срокове;
Emphasises the importance of satellite-based services, notably for rescue activities in the event of natural disasters; calls on all those involved to make GMES fully operational as soon as possible;
Подчертава, че е важно да се възприеме междусекторен подход, основан на издръжливостта на екосистемите, опазването на местообитанията и биологичното разнообразие, както и на осигуряваните от екосистемите услуги, и да се гарантира взаимодействие и съгласуваност между мерките, които ще бъдат предприети по всички съответни секторни политики;
Emphasises the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience, habitat and biodiversity protection and the services provided by ecosystems, and to ensure synergy and coherence among the measures to be taken as part of all relevant sector-specific policies;
Изразява особена загриженост относно водата – един от основните ресурси на нашата планета, предвид факта, че изменението на климата ще окаже значително въздействие върху количеството и качеството на водата, особено на питейната вода;
Is particularly concerned about water, one of the primary resources on our planet, as climate change will have a significant impact on the quantity and the quality of water, especially drinking water;
Подчертава, че ЕС трябва да управлява по-ефективно своите водни ресурси чрез устойчив двупистов подход, който включва засилване на потенциала на ресурсите и активно намаляване на търсенето и загубите от страна на населението, както и чрез социално-икономически дейности;
Stresses that the EU must manage its water resources more effectively through a sustainable twin-track approach – enhancing the resource's potential and actively reducing demand and wastage on the part of the population – and socio-economic activities;
Подчертава значението на цялостното интегриране на адаптацията в плановете за управление на речните басейни в съответствие с насоките, публикувани на 30 ноември 2009 г.;
Emphasises the importance of fully integrating adaptation into the River Basin Management Plans in line with the guidelines issued on 30 November 2009;
и ефективността на плановете за управление на речните басейни, особено в случая на трансграничните басейни и в регионите, където недостигът на вода ще достигне критично равнище и/или честотата на наводненията се увеличава;
and the effectiveness of River Basin Management Plans, especially in the case of cross-border basins and in regions where water stress will reach a critical level and/or where the frequency of floods is increasing;
Подчертава значението на прилагането на Директивата за наводненията, която предоставя всеобхватен механизъм за оценка и мониторинг на увеличаващия се поради изменението на климата риск от наводнения, както и за разработването на способи за адаптация, заедно с ползите от устойчива околна среда и екосистеми по отношение на контрола и свеждането до минимум на последиците от наводненията;
Stresses the importance of the implementation of the Floods Directive which provides a comprehensive mechanism for assessing and monitoring increased risks of flooding due to climate change and for developing adaptation approaches, along with the benefits of a resilient environment and resilient ecosystems when it comes to monitoring and minimising the impact of floods;
Подчертава, че мерките на ЕС за защита на горите ще трябва да включват адаптация, тъй като горските екосистеми ще бъдат засегнати сериозно от изменението на климата и ще съществува по-голям риск от пожари;
Emphasises that EU measures to protect forests will have to incorporate adaptation, since forest ecosystems will be deeply affected by climate change and there will be a greater risk of fires;
Приветства предложенията на Комисията за актуализация на Европейската стратегия за горското стопанство; настоятелно призовава Комисията да организира във възможно най-кратък срок дебат относно защитата на горите;
Welcomes the Commission's proposals to update the EU's forestry strategy; urges the Commission to launch a debate on forest protection as soon as possible;
Призовава Комисията и държавите-членки да въведат лесовъдни мерки за залесяване на средиземноморските страни, като разходно-ефективен начин за осигуряване на основни услуги от екосистемите;
Calls on the Commission and the Member States to introduce agroforestry measures for the afforestation of Mediterranean countries as a cost-effective way to provide basic ecosystem services;