natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Подчертава например, че конкурентноспособността на регионите зависи в голяма степен от производителността, достъпността на пазарите и нивото на квалификация на работната ръка, като разликите в това отношение са определено по-подчертани между отделните региони отколкото между държавите-членки; наред с това отбелязва, че институционалните фактори се разглеждат все повече като ключови елементи за конкурентноспособността, като тези фактори включват наличието на социален капитал под формата на бизнес култура и общи норми на поведение, което улеснява сътрудничеството и предприемачеството, както и ефективността на публичната администрация;
Points out, for example, that the competitiveness of the regions depends to a great extent on productivity, on the accessibility of markets and on the level of qualification of the work force, which varies significantly more among regions than among Member States; notes furthermore that institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness, such factors including the endowment of social capital in the form of business culture and shared norms of behaviour which facilitate co-operation and enterprise and also the efficiency of public administration;
Счита в тази връзка, че в някои развити и дори някои по-слабо развити региони започват да се натрупват различни и много сложни проблеми, които оказват силно териториално въздействие върху потенциала за развитие, като: нисък процент на икономически растеж, понижаване на производителността, на заетостта и застаряване на населението;
Notes in this connection that some developed regions and even some less developed regions are beginning to experience multiple problems having strong territorial impact in terms of development potential: low economic growth rates, falling productivity and employment, and ageing populations,
Отчита, че макар високият процент на растеж е позволил на някои държави-членки да достигнат пълна трудова заетост и растеж на БВП на глава от населението, в други държави се стигна до задълбочаване на разликите между социалните групи и затова е задължително да не се забравя необходимостта от социално интегриране на най-уязвимите групи от населението;
Notes that, while high growth rates have enabled certain Member States to reach full employment and increase their per-capita GDP, in other countries the differences between individual social groups have widened, meaning that the most vulnerable sections of the population still require social integration;
Подчертава, че съществува слаба конвергенция по отношение на образователните равнища и действително голяма разлика по отношение на образованието между Европейския съюз и Съединените американски щати, където 29 % от хората на възраст между 25 и 64 години имат университетска диплома, сравнено с едва 16 % в Европейския съюз; отбелязва все пак, че броят на жените с диплома за висше образование се увеличава по-бързо отколкото при мъжете;
Points to weak convergence in terms of education levels, and a genuine educational gap between the European Union and the United States, where 29% of people aged between 25 and 64 have a university degree, compared with barely 16% in the European Union; notes, however, that the number of women with higher-education qualifications is rising faster than that of men;
Припомня значението от интегриране на равнопоставеността на половете, равенството на възможностите и специалните нужди на лицата с увреждания и възрастните хора на всички нива на прилагането на проектите за политиката на сближаване;
Stresses the importance of integrating gender mainstreaming, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation of cohesion policy projects;
Подчертава ефекта на поляризиране в регионите, разположени около столиците - особено изразено явление в новите държави-членки - които създадоха средно 32 % от БВП на съответната страна, а представляват едва 22 % от населението; отбелязва, че това поляризиране може да доведе до големи разлики в процента на безработица в градските центрове;
Emphasises the effect of polarisation in the regions around capital cities – a particularly marked phenomenon in the new Member States – which on average generated 32% of their countries" GDP, while representing only 22% of the population; notes that this polarisation can give rise to great disparities among unemployment rates in city centres;
Счита, че неконтролираният процес на урбанизация може да доведе до демографско, икономическо, социално и екологично неравновесие на ограничена територия и до субурбанизация и обезлюдяване на отдалечените от градовете селски райони; следователно призовава Комисията специално да постави този проблем, като представи конкретни предложения за преодоляването на тези проблеми;
Notes that uncontrolled urbanisation can create demographic, economic, social, transport, and environmental imbalances within a restricted area and lead to suburbanisation and the depopulation of rural areas that are far from towns; calls therefore on the Commission to specifically address this problem with concrete proposals;
Подчертава наличието на регионални различия по отношение на достъпността и връзките между центровете и периферните зони, което е резултат от географски и структурни недостатъци, недостатъчни инвестиции в транспортната инфраструктура, както и липса на разнообразяване на възможностите за транспортни връзки, подчертава по-специално значителните пречки по отношение на достъпността до планинските и островни региони, както и до периферните и най-отдалечените райони, които се намират много далеч от Европейския континент; подчертава необходимостта от разработването на мерки за повишаване на регионалния потенциал и привлекателността на тези региони и на устойчивото развитие в тези региони;
Points to regional disparities in terms of accessibility and links between centres and peripheral areas, which is the result of geographical and structural disadvantages, insufficient investment in transport infrastructure, as well as failure to diversify potential transport links; points in particular to the substantial obstacles in terms of accessibility for the mountainous and island regions and also the peripheral as well as the outermost regions that lie very far from continental Europe; highlights the need to draw up measures to boost the regional potential and the attractiveness of and sustainable development in these regions;
Изразява голямата си изненада от изявлението на Комисията в четвъртия доклад за сближаването, че "островното положение само по себе си очевидно не представлява особена пречка за развитието" и отбелязва голямото разочарование на населението на островните региони от това изявление, поради факта, че то страда ежедневно от неблагоприятните последици и трудностите, свързани с островното положение,
Expresses its great surprise at the Commission's statement in the Fourth Cohesion Report that 'insularity does not seem to constitute in itself a major obstacle to development' and notes the strong disappointment of the people of island regions with that statement, for the reason that they are confronted on a daily basis with the negative impacts and difficulties of insularity,
Посочва огромните разлики между държавите по отношение на инвестираните средства в научноизследователската и развойна дейност и отбелязва силно изразените неравенства между отделните региони в областта на иновациите, измерени в четвъртия доклад въз основа на полезен коефициент за регионални постижения в областта на иновациите;
Points to the enormous differences between countries in terms of the sums invested in research and development, and notes great regional disparities in terms of innovation, which in the Fourth Cohesion Report are measured by a useful indicator of regional performance in terms of innovation;
Споделя мнението на Комисията относно лостовия ефект на политиката на сближаване по отношение на Лисабонската стратегия чрез насочване на публични инвестиции към проекти, които насърчават създаването на по-динамична икономическа среда, която генерира растеж, благоприятства иновациите и се основава на синергетичния ефект в резултат на по-ефективната хармонизация на политиките и програмите;
Shares the opinion of the Commission on the leverage effect of cohesion policy vis-à-vis the Lisbon Strategy, which is achieved by virtue of the directing of public investments towards projects that favour the creation of a more dynamic, growth-generating, innovation-stimulating economic fabric based on synergy created by more efficient harmonisation of policies and programmes;
Изразява съжаление за това, че потенциалът за иновации на малките предприятия и микропредприятията, както и на фирмите от занаятчийски тип, не е отчетен в достатъчна степен при прилагането на политиката на сближаване, въпреки отделянето на средства за това; следователно призовава за прилагането на активна политика за подкрепа на всички форми на иновация в тези предприятия и също така приканва Комисията да създаде възможности за съвместно сътрудничество между предприятията, публичния сектор, училищата и университетите, с оглед създаване на регионални иновационни клъстери в духа на Лисабонската стратегия;
Regrets that the innovation potential of small, micro and craft businesses has not been adequately taken into account in implementing cohesion policy, despite earmarking; therefore calls for the implementation of an active policy to support all forms of innovation in these enterprises and also invites the Commission to create opportunities for mutual co-operation between businesses, the public sector, schools and universities, in order to create regional innovation clusters, in the spirit of the Lisbon Strategy;
Обръща внимание на факта, че лостовият ефект на структурната помощ може да бъде засилен чрез прилагането на частно съфинансиране; призовава за бързо въвеждане на прозрачни правила и стандартни решения за публично-частни партньорства (ПЧП), които да позволят на регионите да използват частeн капитал за постигането на публични цели;
Points out that the leverage effect of structural support can be increased through the use of private co-financing; calls for the swift introduction of transparent rules and standard solutions for public-private partnerships that will enable regions to bring private capital to bear in pursuit of public objectives;
Посочва, че спазването на принципа за правилото за автоматично освобождаване на бюджетните кредити е от съществено значение за насърчаване на бързото финансиране и осъществяване на проектите от управленските органи; настоява, че принципът на правилото N+2 (правилото N+3 в новите държави-членки в продължение на първите три години от финансовата рамка за 2007-2013 г.) следва да се спазва;
Points out that compliance with the automatic decommitment principle is essential in order to encourage the financing and rapid implementation of projects by management authorities; insists that the principle of the N+2 rule (and N+3 in the new Member States during the first three years of the 2007-2013 financial framework) should be adhered to;
Посочва, че отчетените закъснения при изпълнението на структурната политика се дължат отчасти на много стриктни процедури, за които е подходящо да се помисли да бъдат опростени и да бъде направено точно разпределение на отговорностите и компетенциите между ЕС и държавите-членки;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
Отбелязва, че за периода 2007-2013 г. 64 % от ресурсите за цел 1 (Конвергенция) и 80 % от ресурсите за цел 2 (Конкурентоспособност и заетост в регионите) ще са ориентирани към разходите за иновации; което е с 55 милиарда евро повече в сравнение с предходния период; отбелязва, че използването на тези средства е свързано с възможността на най-необлагодетелстваните региони да управляват достатъчно проекти, свързани с научноизследователската и развойна дейност и иновации и качество, което ще гарантира, че те се използват, а не се пренасочват към инвестиции с малка добавена стойност;
Notes, with reference to the programming period 2007-2013, that the system of earmarking appropriations will direct 64% of Objective 1 (convergence) resources and 80% of Objective 2 (regional competitiveness and employment) resources towards innovation, representing EUR 55 000 million more than in the previous period; observes that making use of those appropriations hinges on the capacity of the less developed regions to manage research, development and innovation projects in sufficient number and of such quality as will ensure that they are utilised and not diverted towards investments of little value;
Изисква от Комисията да направи оценка на системата на насочване на бюджетни кредити и нейното отражение върху развитието на неравенствата между отделните региони и да провери дали при определянето на приоритетите тази система не облагодетелства прекалено централизирания подход ("top down approach"); очаква, че тази оценка ще започне с публикуването от Комисията през 2008 г. на Петия доклад за напредъка в областта на сближаването, който, както се очаква, ще бъде концентриран върху връзката между политиката на сближаване и приоритетите на Лисабонската стратегия за растеж и заетост за всички региони;
Calls on the Commission to evaluate the earmarking system and its impact on the evolution of regional disparities and to ascertain whether, in the definition of priorities, this system does not encourage too centralised or 'top-down' an approach; hopes that this evaluation will begin with the publication in 2008 by the Commission of the Fifth Progress Report on Cohesion which, it is anticipated, will concentrate on the relation between cohesion policy and the Lisbon Strategy growth and employment priorities for all regions;
Подчертава, че политиката на сближаване не трябва да облагодетелства вече динамичните региони, какъвто би бил случаят при стриктното насочване на бюджетни кредити; напомня, че с влизането в сила на Договора от Лисабон, политиката на сближаване ще включва трите цели за икономическо, социално и териториално сближаване, които надхвърлят границите на Лисабонската стратегия;
Stresses that cohesion policy must not favour already dynamic regions, which would happen if there were strict earmarking of appropriations; recalls that, with the entry into force of the Lisbon Treaty, cohesion policy will embrace the three objectives of economic, social and territorial cohesion, which go beyond the Lisbon Strategy;
Изисква Лисабонската стратегия да бъде разширена, така че да се включи териториалното измерение, което от своя страна да позволи вземането предвид на специфичните характеристики на регионите, като същевременно се насърчават трансевропейските взаимодействия и сътрудничество и по-специално се подкрепят създаването и прилагането на широкообхватни новаторски дейности;
Calls for the Lisbon Strategy to be broadened to include the territorial dimension, allowing characteristics specific to the regions to be taken into account, while encouraging trans-European synergies and cooperation, with special support for the creation and implementation of broad-based innovative activities;
Подчертава същевременно, че приложното поле на политиката на сближаване не може да бъде ограничено само до постигането на целите, заложени в Лисабонската стратегия; отбелязва, че постигането на териториалното сближаване чрез действията, свързани с цел "Конвергенция" е предусловие за гарантирането на дългосрочната конкурентоспобоност на регионите; счита поради това, че цел 1 ("Конвергенция") и цел 2 ("Конкуренция и заетост в регионите") следва да се възприемат като допълващи се и в бъдеще и, разбира се, допълващи също цел 3 (европейско териториално сътрудничество);
Emphasises that the scope of cohesion policy cannot be confined to meeting the Lisbon Strategy objectives; takes the view that achieving territorial cohesion by means of actions under the convergence objective is a precondition for the long-term competitiveness of regions; considers, therefore, that Objective 1 (convergence), Objective 2 (regional competitiveness and employment) should be treated as complementary in the future, and indeed complementary also with Objective 3 (European territorial cooperation);
Призовава Комисията да включи определението за "териториално сближаване" в предстоящата Зелена книга за териториалното сближаване (предвидена за м. септември 2008 г.), за да се постигне по-нататъшен напредък в тази общностна политика;
Calls on the Commission to include a definition of 'territorial cohesion' in the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion (scheduled for September 2008) in order to make further progress in this Community policy;
Подчертава важността на партньорството и прилагането на същинско многопластово управление, при което всички нива - местни, регионални, национални и общностни се консултират с икономическите и социалните партньори - за определянето и прилагането на целите на регионалното развитие, като се уверяват, че не се ограничава обхвата на приложение на определените на европейско равнище приоритети за действие при изпълнението им на национално, регионално или местно равнище ("bottom up approach"); за да се избегне риска от изключване на заинтересованите страни, участващи в местното развитие и сближаване, какъвто често е случаят с градоустройствената политика;
Stresses the importance of real partnership and the implementation of genuinely multi-level governance involving every level – Community, national, regional and local, in consultation with economic and social partners – in defining and implementing regional development objectives, ensuring that the scope of action priorities defined at European level is not narrowed down when they are implemented at national, regional or local level ("bottom-up approach") and in order to avoid any risk of excluding players involved in local development and cohesion, as is often the case with urban policy;
Предлага да се даде приоритет на политиките, които обслужват истинското полицентрично развитие на териториите, така че да се облекчи натиска върху столиците и да се насърчи появата на вторични центрове; счита,че в тази връзка не бива да се изгубва от погледа предоставянето на помощи за селските райони и важната роля, която играят малките и средни градове в селските райони;
Proposes that priority be given to policies that serve a genuinely polycentric development of territories, such that the pressures on capital cities are lessened and the emergence of secondary poles is encouraged; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in this connection;
Призовава също за предприемане на конкретни мерки за смекчаване на разликите между достъпните в териториално отношение региони и регионите с географски неизгодно положение, а именно планинските области, островите, слабо населените, периферни и погранични райони, като се признава неизгодното географско положение на последните и като се предприемат специални и постоянни мерки в тяхна подкрепа; отново потвърждава, че подкрепя отчитането на специфичните проблеми на най-отдалечените региони;
Calls also for practical steps to be taken to reduce the disparities between territorially accessible regions and regions with structural disadvantages, namely islands, mountain areas, sparsely populated areas and peripheral and border regions, recognising the disadvantaged position of the latter and taking special and permanent measures to support them; reaffirms its attachment to taking account of the specific handicaps of the outermost regions;
Препоръчва по-добро обвързване на градската и селската проблематика; подчертава, че развитието на селските райони следва да се координира с извършените дейности в рамките на регионалната политика; във връзка с гореспоменатото, изразява загриженост за уместността на отделен подход за сближаването и развитието на селските райони (посредством Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони); изисква провеждането на проучване за последиците от увеличаване на средствата, предназначени за развитие на селските райони посредством задължителната модулация;
Recommends better interlinking of urban and rural issues; emphasises that the development of rural areas should be coordinated with actions implemented in the framework of regional policy; is concerned, in this connection, about the usefulness of a separate approach to cohesion and rural development (via the European Agricultural Fund for Rural Development); calls for a study on the consequences of increasing funding for rural development by means of the mechanisms of compulsory modulation;
Предупреждава за опасността от секторизация на политиките и насърчава разработването на интегриран подход, който да определя възможното взаимодействие между политиката на сближаване и основни секторни политики, като транспорт, селско стопанство, рибарство, развитие на селските райони, околна среда и енергетика, научни изследвания и технологии;
Warns against the dangers of the sectorisation of policies and favours the development of an integrated approach that identifies the synergies that are possible between cohesion policy and major sectoral policies such as transport, agriculture, fisheries, rural development, environment and energy, research and technology;
Призовава Комисията да анализира в бъдещите си доклади степента, до която различните инструменти и политики, включително политиката на сближаване, са допринесли за напредъка, постигнат в областта на икономическото и социално сближаване; счита, че постиженията и проблемите трябва да се анализират във всички важни области, по-специално в областта на Лисабонската стратегия.
Calls on the Commission to analyse in its future reports the extent to which different instruments and policies, including cohesion policy, have contributed to the progress achieved in the field of economic and social cohesion; considers that achievements and problems need to be analysed in all important fields, in particular that of the Lisbon Strategy.
Очаква, че дебатът за политиката на сближаване след 2013 г. ще доведе до предоставянето на специален статут на регионите, разположени по външните граници на Общността, за да се осигури стабилност и благоденствие на трансграничните райони, което впоследствие ще доведе не само до развитие на граничните региони на ЕС, но и ще спомогне за сближаването и конкурентоспособността на ЕС като цяло.
Expects the discussions on post-2013 cohesion policy to result in regions located on external borders of the Community being given special importance in order to ensure stability and prosperity across borders that will ultimately result in not only the development of EU border regions but also greater cohesion and competitiveness for the Community as a whole.
Изтъква, че за да се води борба с "пространствената сегрегация" и социалното изключване, с цел постигане на устойчиво и балансирано развитие, е необходимо провеждането на внимателна жилищна политика, включена в една по-широка стратегия за териториално развитие, градско планиране и стратегия за управление на местните публични услуги;
Points out that combating 'spatial segregation' and social exclusion, with a view to achieving sustainable and balanced growth, requires the support of a careful housing policy, coming under a broader local development, urban planning and local public service management strategy;