natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Като взе предвид преамбюла на споразумението за Световната търговска организация (СТО) и член XX, букви б), г) и ж) от Общото споразумение за митата и търговията (GАТТ), подчертава, че международната търговия не трябва да води до прекомерно експлоатиране на природните ресурси, и призовава Комисията и държавите-членки да положат повече усилия за прилагането на принципа на колективните преференции в рамките на СТО, по-специално с оглед на устойчиви, щадящи климата и безупречни в етично отношение продукти;
Stresses, with reference to the Preamble to the WTO Agreement and Article XX (b), (d) and (g) of the GATT, that international trade must not result in the over-exploitation of natural resources, and calls on the Commission and Member States to do more to apply the principle of collective preference under the auspices of the WTO, particularly as regards sustainable, climate-friendly and ethically sound products;
Призовава Комисията и членовете на СТО да се опитат да повлияят на СТО да признае в свое становище значението на изменението на климата и последствията от него и да насърчават СТО да се стреми да гарантира, че нейните правила не накърняват глобалните усилия за борба срещу изменението на климата, за неговото намаляване и приспособяването към него, а ги насърчават;
Calls on the Commission and WTO members to seek to secure an opinion from the WTO acknowledging the significance and impact of climate change and encourage the WTO to pursue the objective of ensuring that WTO rules do not undermine but promote global efforts to combat, reduce and adapt to climate change;
Изразява съжаление, че членовете на СТО все още не са намерили начин да интегрират този договор в системата на институциите и правилата на ООН, уреждащи опазването на околната среда, включително изменението на климата, както и социалната справедливост и спазването на всички права на човека; настоява, че задълженията и целите съгласно многостранните споразумения в областта на околната среда, като например Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата, както и други институции на ООН (Организацията по прехрана и земеделие на ООН (ФАО), Международната организация на труда (МОТ), Международната морска организация (ММО)), трябва да имат предимство пред тясното тълкуване на правилата на търговията;
Expresses its regret that WTO members have yet to find a way to integrate this treaty into the system of UN institutions and rules governing environmental protection including climate change, as well as social justice and respect for all human rights; insists that obligations and objectives under MEAs, such as the UN Framework Convention on Climate Change, and other UN institutions (FAO, ILO, IMO) must take precedence over the narrow interpretation of trade rules;
Като има предвид, че са изминали повече от 15 години от решението относно търговията и околната среда, прието от министрите на държавите от СТО в Маракеш на 15 април 1994 г., призовава Комисията най-късно до средата на 2011 г. да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на степента, в която Комитетът по търговия и околна среда на СТО е изпълнил своя мандат, както е определен в упоменатото решение, както и своите заключения относно това, което е необходимо още да се направи, по-специално в контекста на глобалния диалог относно смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него и СТО;
Given that it is more than 15 years since the WTO Ministerial Decision on Trade and Environment, taken at Marrakesh on 15 April 1994, calls on the Commission to present at the latest by mid-2011 to the European Parliament and the Council a report assessing the extent to which the WTO's Committee on Trade and Environment has fulfilled its remit as set out in that Decision and its conclusions as to what more needs to be done, particularly in the context of the global dialogue on Climate Change mitigation and adaptation and the WTO;
Призовава Комисията и държавите-членки, във връзка с преговорите в СТО и при двустранни търговски споразумения, да настояват либерализирането на търговията, по-специално с естествени суровини, да не застрашава устойчивото управление на ресурсите, а целите по отношение на опазването на климата и видовете да станат неразделна част от споразуменията; за тази цел призовава Комисията да оказва натиск за свикването на обща среща на министрите на търговията и околната среда на държавите от СТО още преди конференцията на страните, подписали Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК), в Йоханесбург през 2011 г.; припомня, че РКООНИК е форумът, на който трябва да се постигне международно споразумение за борба срещу изменението на климата;
Calls on the Commission and Member States, in connection with WTO negotiations and bilateral trade agreements, to insist that the liberalisation of trade, particularly in natural raw materials, does not jeopardise sustainable resource management and that objectives relating to climate protection and the conservation of species become an integral part of the agreements; calls on the Commission, to this end, to urge that a joint meeting of WTO trade and environment ministers be held before the UN Framework Convention on Climate Change Conference (UNFCCC COP) in Johannesburg in 2011; recalls that the UNFCCC is the forum for reaching an international agreement on tackling climate change;
Счита, че е по-неотложно от всякога да се подеме обществен дебат относно създаването на Световна организация за околната среда;
Considers it more urgent than ever to launch a public debate on the establishment of a World Environmental Organisation;
Признава положителната роля, която може да има търговският обмен за разпространяването на стоки и услуги, които способстват за опазването на климата; счита, че опазването на климата и либерализирането на търговията могат да се стимулират чрез улесняване търговията на екологични стоки и услуги, но че е необходимо предварително да бъде изготвен списък на тези стоки и услуги в съответствие със стриктни екологични критерии и в сътрудничество със страните членки на СТО;
Recognises the positive role that trade can play in the dissemination of goods and services that help protect the climate; considers that climate protection and trade liberalisation can be mutually reinforcing by facilitating trade in environmental goods and services, but a list of these goods and services needs to be drawn up in advance in accordance with strict environmental criteria and in cooperation with the WTO member states;
Признава, че търговията е важен инструмент за трансфер на технологии към развиващите се страни; изтъква необходимостта от намаляване на бариерите пред „зелената търговия“, например чрез премахване на тарифите за „зелени стоки“ на равнището на СТО;
Recognise that trade is an important tool for the transfer of technologies to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to ‘green trade’ by, for instance, removing tariffs on ‘green goods’ at WTO level;
Изразява надежда, че ЕС ще даде добър пример, като премахне препятствията от рода на тарифи и такси по отношение на търговията със „зелени“ технологии и безупречни в екологично отношение и щадящи климата продукти и насърчава т.нар. „екологични стоки и услуги“, включително въз основа на плановете за действие от Бали и Зеления фонд за климата от Копенхаген;
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
Подчертава значимостта на иновацията в областта на зелените технологии и признава ролята, която може да има търговският обмен за трансфера между страни на тези технологии;
Emphasises the importance of innovation in green technologies and recognises the role that trade can play in the transfer of these technologies between countries;
Призовава ЕС да поеме водеща роля в идентифицирането на очевидните пречки пред разпространяването на технологии в развиващите се страни, за да се работи по проблема с изменението на климата;
Calls on the EU to take the lead in the identification of the salient barriers to the dissemination of technologies in developing countries to address climate change;
Признава, че насърчаването към иновация може да се осъществява чрез различни схеми за възнаграждаване и че тези схеми не способстват по едни и същи начин за трансфера на технологии; отбелязва също така, че по отношение на системите за права върху интелектуалната собственост относно трансфера на технологии, трябва да бъде обърнато внимание на безпокойството относно тяхната защита поради наличие на слаби политически институции и липса на прилагане на принципите на правовата държава; ето защо, отправя искане към Комисията да проучи схемите за възнаграждаване на иновацията в тяхната цялост, като вземе предвид риска от изключване на някои страни и интегрира резултатите от тази работа в своята дипломатическа дейност във връзка с климата;
Recognises that stimulating innovation can involve different reward schemes and that these schemes do not all promote technology transfer in the same way; also notes that, for IPR systems to transfer technology, concerns about their protection due to weak political institutions and the absence of the rule of law have to be addressed; calls, therefore, on the Commission to study all innovation reward schemes, taking into account the risk of excluding some countries, and to use the results of this work in its climate diplomacy;
Изразява безпокойство във връзка с изкривяващия ефект на субсидиите за енергия, получавана от изкопаеми горива, върху световния търговски обмен и тяхното въздействие върху климата, както и тяхната цена за публичните финанси; приветства ангажимента на Г20 за постепенното премахване на тези субсидии;
Is concerned about the distorting effect that fossil energy subsidies have on world trade, their impact on the climate, and their cost to the public purse; welcomes the G20‘s commitment to phase out these subsidies;
Изразява желание Европейският съюз да поеме международно лидерство по тази тема и отправя искане към Комисията да предложи своевременно график за премахване на тези субсидии в Съюза, като се има предвид, че този процес би трябвало да включва прилагането на мерки за социално и промишлено подпомагане; припомня искането на Европейския парламент към Комисията и държавите-членки да информира Европейския парламент за предоставянето на кредити от агенциите за експортно кредитиране и Европейската инвестиционна банка в полза на проекти, които имат отрицателно въздействие върху климата;
Wants the European Union to assume international leadership on this matter and calls on the Commission to come up swiftly with proposals for a timetable to phase out these subsidies in the EU, given that this process will have to involve the introduction of accompanying social and industrial measures; reiterates also Parliament's request to the Commission and Member States to inform the European Parliament about loans granted by export credit agencies and the European Investment Bank to projects that have a negative impact on the climate;
Обявява се против субсидиите за изкопаеми горива и изисква засилване на насърчаването на екологични, възобновяеми видове енергия, както и идентифицирането и разработването на децентрализирани източници на енергия, особено в развиващите се страни; в тази връзка припомня споразумението на Г-20 за постепенно премахване на субсидиите за изкопаеми горива и призовава Комисията да представи предложения за европейска стратегия за неговото прилагане с ясни срокове и, по целесъобразност, компенсационни механизми;
Opposes subsidies for fossil fuels and calls for greater support for environmentally sound renewable energies and the identification and development of decentralised energy sources, particularly in developing countries; in this context, recalls the G20 agreement to phase out fossil fuel subsidies and calls for the Commission to make proposals for a European strategy for its implementation with clear timelines and compensation mechanisms where appropriate;
Отбелязва, че либерализирането на търговския обмен може да има отрицателни последици за опазването на климата, ако някои страни превърнат липсата на действия в областта на климата в конкурентно предимство; предлага следователно реформа на антидъмпинговите правила на СТО, за да бъде включен в нея въпросът за справедливата екологична цена в зависимост от световните норми за опазване на климата;
Notes that trade liberalisation can conflict with climate protection if certain countries seek a competitive advantage by failing to act on climate issues; suggests, therefore, a reform of the WTO anti-dumping rules to include the issue of a fair environmental price in accordance with global climate protection standards;
Изразява съжаление, че чрез субсидиране на цените на енергията и неприлагане на ограничения или квоти на емисиите на CO2 определени страни ще придобият сравнително предимство; поради неограничените и поради това относително евтини емисии на CO2 тези страни нямат стимул да се присъединят към многостранни споразумения в областта на изменението на климата;
Regrets that, by subsidising energy prices and applying no restriction or no quota on CO2 emissions, certain countries could gain a comparative advantage; owing to unrestricted and thus relatively cheap CO2 emissions, these countries have no incentive to join the multilateral climate change agreements;
При все това отбелязва, че преговорите в областта на климата се основават върху принципа за „обща, но диференцирана отговорност“, и че слабостта на политиката по отношение на климата в развиващите се страни се обяснява по принцип с по-ниския им финансов или технологичен капацитет, а не с поставянето на „екологичния дъмпинг“ като цел;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;
Във връзка с това, желае към европейския дебат относно „изместването на индустриални въглеродни емисии“, свързани с общностната схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове (EU-ETS), и относно средствата за справяне да се пристъпва с внимание;
Asks, in this context, that the European debate on industrial carbon leakage relating to the EU Emissions Trading Scheme (ETS) and on ways of addressing this be approached with caution;
Подчертава, че няма едно единствено решение за промишлените сектори, които са уязвими по отношение на изместването на въглеродни емисии, и че естеството на продукта или структурата на пазара са съществени критерии при избора между средствата, които са на разположение (предоставяне на безплатни квоти, държавна помощ или корекции, приложими на границите);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
Недвусмислено заявява, че граничните данъчни корекции не следва да функционират като инструмент за протекционизъм, а по-скоро като средство за намаляване на емисиите;
States unequivocally that border tax adjustments should not function as an instrument for protectionism but rather as a way to reduce emissions;
Счита, че ЕС в ролята си на най-големия търговски съюз в света може да налага стандарти по целия свят, и подкрепя развитието и по-широкото използване на схеми за сертифициране и етикетиране, които отчитат социални и екологични критерии; посочва успешната дейност на международни неправителствени организации (НПО) за разработване и насърчаване на подобни етикети и сертификати и изрично подкрепя тяхната по-широка употреба;
Considers that the EU, as the largest trading bloc in the world, can set worldwide standards, and supports the development and more widespread use of certification and labelling schemes which take account of social and ecological criteria; notes the successful work done by international NGOs to develop and promote such labels and certificates and expressly advocates their wider use;
Припомня, че рамката на СТО позволява предприемането на мерки за окачествяване на търговията, ако те са необходими, пропорционални и не дискриминират страните, в които производствените условия са еднакви; при все това отбелязва, че са спешно необходими разяснения, така че тези мерки да могат да се прилагат на базата на свързани с климата критерии по отношение на ПМП на съответните продукти;
Points out that the WTO framework makes it possible to take trade qualification measures if these are necessary, proportionate and do not discriminate against countries in which production conditions are identical; notes, however, that urgent clarification is required so that these measures can be applied on the basis of climate criteria relating to the PPM for these products;
Изисква от Комисията да положи усилия за възобновяването на разискванията в рамките на СТО относно ПМП и възможността за разграничаване на сходни продукти в зависимост от техния въглероден и енергиен отпечатък или технологични норми; счита, че такава инициатива може да се приеме от членовете на СТО, ако е придружена от мерки за улесняване на трансфера на технологии;
Calls on the Commission to take steps to re-launch discussions within the WTO on PPMs and the possibility of differentiating similar products in terms of their carbon footprint, energy footprint or technological standards; considers that such an initiative might be accepted by WTO members if it were accompanied by measures facilitating technology transfer;
При все това желае настоящата липса на яснота относно ПМП в рамките на СТО да не води Съюза към бездействие в момент, когато противно на това той трябва да използва своята свобода на действие;
Hopes, however, that the current lack of clarity regarding PPMs within the WTO does not incite the EU to do nothing, as it should on the contrary take advantage of this room for manoeuvre;
Подчертава, че трябва да се положат усилия, за да се гарантира, че отрицателните последици за околната среда в следствие на търговията се отразяват в цените и че се прилага принципът „замърсителят плаща“; настоятелно призовава за синхронизиране на системите за етикетиране и информиране относно стандартите в областта на околната среда;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
Изразява задоволство, във връзка с това, от установяването от Европейския съюз на критерии за устойчивост на агрогоривата, които са произведени в Съюза или са внесени в него; изисква от Европейската комисия да проучи прилагането на този подход и по отношение на биомасата и селскостопанските продукти; изисква непреките промени в използването на почвите, свързани с агрогоривата, да бъдат взети под внимание, и очаква Комисията да представи предложение преди края на 2010 г. съобразно ангажимента си пред Европейския парламент;
Welcomes, for this reason, the introduction by the European Union of sustainability criteria for imported agrifuels and those produced in the Union; calls on the Commission to look into extending this approach to biomass and agricultural products; demands that indirect changes in land use relating to agrifuels be taken into account and expects the Commission to submit a proposal before the end of 2010, in accordance with its commitment to Parliament;
Подкрепя разработването на истински, обвързващи критерии и стандарти за устойчивост при производството на биогорива и биомаса, които отчитат изпускането на променящи климата газове и дребни частици, причинено от непряка промяна в начина на използване на земята, както и целия производствен цикъл; подчертава, че осигуряването на снабдяването с хранителни продукти трябва да има предимство пред производството на биогорива и че е необходимо спешно да се разгледа устойчивостта на политиката и практиките в областта на земеползването чрез един по-цялостен подход;
Advocates that genuine, binding sustainability criteria and standards be developed for the production of biofuels and biomass which take account of the emission of climate-changing gases and small particles due to indirect land use change (ILUC) and the whole production cycle; stresses that safeguarding food supplies must take priority over the production of biofuels and that sustainability of land use policy and practice needs to be tackled urgently using a more holistic approach;
Счита за жизненоважно наличието на строги стандарти за устойчивост на международната търговия с биогорива, като се има предвид, че те имат противоречиво социално въздействие и въздействие върху околната среда;
Considers it crucial that there be strict standards of sustainability for the international trade in biofuels, bearing in mind their contradictory environmental and social impact;
Приветства европейското споразумение, постигнато в областта на незаконно добития дървен материал, и очаква с нетърпение напредък в доброволните споразумения за партньорство;
Welcomes the European agreement reached on illegal timber and looks forward to progress in the Voluntary Partnership Agreements;
Изразява безпокойство относно желанието на Комисията да даде тласък в търговските споразумения на либерализацията на търговията с дървен материал, и в частност на премахването на ограниченията върху неговия износ, въпреки засиления риск от обезлесяване и негативното въздействие върху климата, биоразнообразието, развитието и местното население;
Is concerned about the Commission's desire to push liberalisation of the timber trade, and in particular the abolition of export restrictions, in trade agreements, despite the increased risk of deforestation and the negative repercussions for the climate, biodiversity, development and local populations;
Подчертава по-специално необходимостта от последователност между целите в областта на климата и биологичното разнообразие и условията на търговия, за да се гарантира, че например усилията за борба с обезлесяването са ефективни;
Emphasises in particular the need for consistency between climate and biodiversity objectives and conditions of trade to ensure that efforts to tackle deforestation, for example, are effective;
Счита, че новите международни споразумения за опазване на климата трябва да съдържат ясни гаранции относно намаляването на отрицателните последици за околната среда от международната търговия с дървен материал и за спиране на обезлесяването, чийто размер е повод за тревога;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
Цялостно интегриране на транспорта в проблематиката „търговия-климат“
Full inclusion of transport in the problem area of trade and climate issues