natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Призовава Комисията, при изготвянето на стратегията си за прилагане на пазарните инструменти, да обмисли и подготви обстоен доклад относно ефективността на регулаторните инструменти в областта на околната среда, които понастоящем се прилагат от ЕС, с оглед установяване на областите, в които ще е подходящо съществуващото законодателство да се замени с пазарни инструменти;
Calls on the Commission, when drawing up its implementation strategy for MBIs, to consider and prepare a comprehensive report on the effectiveness of the environmental regulatory instruments currently applied by the EU with a view to ascertaining in which areas it would be appropriate to replace the existing legislation with MBIs;
Приканва Комисията да използва сравнително проучване на съществуващите пазарни инструменти, с цел да извърши оценка на тяхната ефективност и да насърчи обмена на добри практики между държавите-членки;
Calls on the Commission to use a comparative study of existing MBIs in order to evaluate their effectiveness and promote the exchange of good practice between Member States;
Приканва Европейския съюз да направи разграничаване между брутното икономическо благосъстояние на глава от населението и нетното икономическо, социално и екологично благосъстояние, в качеството на показател на действителен напредък (TPI); във връзка с това призовава Комисията и държавите-членки да извършат по-задълбочено проучване на възможността европейският растеж да се измерва посредством "зелени" показатели Екологични показатели или показатели, които взимат под внимание околната среда, като например IBED (Показател за устойчиво благополучие) или ISEW (Показател за устойчиво икономическо благополучие), TPI (Показател за действителен напредък).
Calls on the European Union to distinguish gross economic wealth per inhabitant from net economic, social and environmental wealth as the true progress indicator (TPI); calls on the Commission and the Member States in consequence to study in more depth the possibility of measuring European growth using "green" indicators Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI.
, които да отчитат загубата на благосъстояние, свързана с щетите, нанесени на околната среда;
which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
Признава, че пълното включване на екологичните разходи е важно условие за създаване на справедлива конкуренция между различни видове предприятия и за увеличаване на икономическите стимули за по-чисто производство и потребление, както и за поощряване на иновацията в областта на по-чистите технологии;
Recognises that the full internalisation of environmental costs is an important prerequisite for creating fair competition between different businesses and for increasing the economic incentives for cleaner production and consumption and stimulating innovation of cleaner technologies;
Признава, че невключването на екологичните разходи е равностойно на субсидиране на дейности, които увреждат околната среда;
Recognises that a failure to internalise environmental costs is tantamount to subsidising environmentally harmful activities;
Посочва, че съществуването на голям брой вредни за околната среда субсидии в държавите-членки на ЕС, допринася допълнително за замърсяването и сериозно подкопава принципа "замърсителят плаща";
Points out that the existence of a large number of EHS in EU Member States aggravates pollution and seriously undermines the polluter pays principle;
Изтъква, че принципът "замърсителят плаща" е един от стълбовете на политиката в областта на околната среда на ЕС, според който се предполага, че външните фактори се включват в пазарните цени, така че те да отразяват действителните разходи от производството или от причинените на околната среда и здравето щети; отбелязва, че в повечето държави-членки трябва да се положат още много усилия за прилагането на принципа "замърсителят плаща";
Points out that the polluter pays principle is one of the pillars of EU environment policy, implying that externalities are internalised into market prices so as to make sure they reflect the true costs of production or of environmental and health damage caused; notes that the implementation of the polluter pays principle leaves a lot to be desired in most Member States;
Отбелязва, че пазарните инструменти обхващат широк спектър от инструменти, предназначени да отговорят на специфични цели, като например разрешителни, които могат да се търгуват и са предназначени за постигане на намаляване на замърсяването (например с емисии на CO2); данъци, свързани с околната среда, чиято цел е да променят цените и по този начин поведението на производителите и потребителите; екологични такси, предназначени да покрият разходите за екологични услуги; свързани с околната среда субсидии, предназначени да подкрепят разработването на по-чисти технологии и т.н.;
Notes that MBIs comprise a wide range of tools which are designed to respond to specific purposes, such as tradable permits that have been designed to achieve reductions in pollution (CO2 emissions for example); environmental taxes, which are meant to change prices and thus the behaviour of producers and consumers; environmental charges, designed to cover costs of environmental services; environmental subsidies, designed to support the development of cleaner technologies, etc.;
Признава, че пазарните инструменти за околната среда са едно от най-ефективните средства за постигане на целите, свързани с околната среда, на разумна цена; въпреки това подчертава, че подобни инструменти следва да се допълват от други мерки, като например стандарти за ефективност, цели за намаляване на емисиите и т. н.;
Recognises that MBIs for environment purposes are one of the most effective ways of achieving environmental objectives at reasonable cost; stresses however that such instruments have to be complemented by other measures such as efficiency standards, emission targets, etc.;
Отбелязва, че пазарните инструменти ще играят ключова роля при постигането на целта на ЕС за дял на възобновяемата енергия в размер на 20 % от общото потребление на енергия, в срок до 2020 г.;
Notes that MBIs will have a key role to play in meeting the EU's target of a 20% share of renewable energy of overall energy consumption by 2020;
Счита, че промяната в посока на устойчивото развитие и невъглеродна икономика изисква съчетаване на инструменти с възпиращ ефект (например данъци, такси) и инструменти за насърчаване (например схеми на търговия);
Takes the view that the move towards sustainable development and a carbon-free economy requires a combination of deterrent instruments (e.g. taxes, fees) and incentive instruments (e.g. trading schemes);
Подчертава, че разработването на комбинации от инструменти ще съдейства за оптимизирането на пазарните инструменти; в тази връзка счита, че пазарните инструменти могат да допринесат значително за постигане на целите от Лисабонския дневен ред;
Stresses that the development of instrument mixes will help to optimise the use of MBIs; in this context, considers that MBIs can contribute greatly to achieving the goals of the Lisbon agenda;
Изразява становището, че мерките по отношение на енергията и климата, приети като част от цялостна концепция на равнище ЕС и на национално равнище трябва да бъдат приведени в съответствие с целите, съгласувани в Лисабон и Гьотеборг;
Takes the view that energy and climate measures adopted as part of a comprehensive concept at EU and national levels must be brought into line with the objectives agreed in Lisbon and Göteborg;
Изразява становището, че пазарните инструменти представляват подходящо и ефективно средство за превръщане на външните въздействия във вътрешни, и че те следва да бъдат използвани много по-често и като могат да допълнят, но не и да заменят, административните инструменти;
Takes the view that MBIs represent an appropriate and effective means of internalising external effects which should be used much more frequently and which can complement, but not replace, administrative instruments;
Подчертава, че прилагането на пазарни инструменти с цел да се реагира на отрицателните последици върху околната среда трябва да бъде основано на екологична ефективност; счита, че социалните последствия от прилагането на пазарни инструменти биха могли да се компенсират чрез специфични мерки, като например гарантирани минимални цени, намаляване на данъчните ставки, субсидии и т. н. за домакинства с ниски доходи; също така счита за необходимо да се приемат мерки, насочени срещу прекомерното потребление;
Stresses that the implementation of MBIs to address pollution and negative environmental impacts needs to be based on environmental effectiveness; takes the view that social consequences resulting from the implementation of MBIs should be compensated for by specific policy measures such as floor prices, rate reductions, subsidies etc. for low-income households; considers it also necessary to adopt measures aimed at penalising excessive consumption;
("Директива за енергийно данъчно облагане"), предвижда, че при определени условия енергийното данъчно облагане може да бъде изцяло или частично заменено с алтернативни пазарни инструменти, включително, в частност СТЕ на ЕС;
("the Energy Taxation Directive") foresees that, under certain conditions, taxation can be fully or partially replaced by alternative MBIs, including, in particular, the EU ETS;
Подчертава значимостта на данъчната политика, свързана с околната среда, за постигането на целите, свързани с опазването на околната среда;
Emphasises the important role of environmental taxation in achieving environmental objectives;
Счита, че инструментите, основаващи се на общностния пазар, не могат да се ограничат до схемите за търговия с права на емисии или с квоти за емисии, както и че следва да се предвидят други възможни схеми, като например евентуално установяване на "въглероден данък", както и намаляване на субсидиите за изкопаеми горива;
Considers that Community market-based measures cannot be limited to emission permit or emission quota trading schemes and that other possible schemes need to be envisaged, such as the introduction of a carbon tax, as well as a reduction in subsidies for fossil fuels;
Подчертава, че свързаните с околната среда данъци не следва да се разглеждат предимно като средство за увеличаване на бюджетните приходи, а по-скоро като начин за избягване на вредното замърсяване и деградацията на околната среда – и по този начин за повишаване на благосъстоянието в обществото – на разумна цена; подчертава, че налагането на данъци върху отрицателните фактори, като например замърсяването, следва да се компенсира чрез намаляване на данъците върху положителните фактори, като например труда;
Stresses that environmental taxes should not be seen primarily as a means to increase fiscal revenue, but rather as a way of avoiding harmful pollution and environmental degradation - and thus enhancing welfare in society - at reasonable cost; stresses that imposing taxes on negative factors, such as pollution, ought to be offset by lessening taxes on positive factors, such as labour;
Изтъква, че независимо от изискването за единодушие по въпросите, свързани с данъчното облагане, договорите предлагат възможност за засилено сътрудничество и, също така, обръща внимание на съществуването на отворен метод на координация; следователно приканва държавите-членки да осъществяват напредък в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда на европейско равнище, за да възпрепятстват всякакъв вид данъчен дъмпинг;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;
Отбелязва, че по-добрата координация на ЕС по отношение на данъците, свързани с околната среда, и обменът на най-добри практики ще способстват за реформата; подкрепя по-специално предложения за разрешаване на държавите-членки да намалят ставките на ДДС или да предложат данъчни кредити за енергийно ефективни продукти и енергоспестяващи материали; при все това подчертава, че държавите-членки следва самостоятелно да решат какво е подходящо за техните собствени данъчни системи;
Notes that greater EU coordination on environmental taxes and the exchange of best practices will facilitate reform; supports in particular proposals to allow Member States to reduce VAT rates or offer tax credits for energy efficient products and energy saving materials; stresses however that Member States should decide themselves on what is appropriate for their own tax systems;
Отбелязва ползите от реформите на данъците, свързани с околната среда; призовава държавите-членки да приложат такива реформи, за да намалят, наред с другото, енергийната бедност и да подпомагат нисковъглеродните технологии, енергоспестяването, енергийната ефективност и технологиите, свързани с възобновяеми енергийни източници;
Notes the benefits of environmental tax reforms; calls on Member States to implement such reforms to alleviate, inter alia, energy poverty and support low carbon technologies, energy savings, energy efficiency and renewables technologies;
Подкрепя занижаването на данъчното облагане, свързано с труда на национално ниво, но подчертава, че то не е свързано единствено с реформата на системата за данъчно облагане, свързано с околната среда;
Supports the reduction in taxes on labour at national level, but stresses that it is not linked solely to the reform of environmental taxation;
Счита, че пригодяването на цените е едно от средствата за въздействие върху начина на производство и потребление, както и за насърчаване на потребителите да избират съответни начини на транспорт, които щадят околната среда в по-голяма степен (например, чрез намаляване на цените за обществен транспорт); счита, че всяко увеличение на цените, което се дължи на използване на пазарни инструменти, трябва да бъде предвидимо и да взема под внимание, при необходимост, специфичните особености на всяка държава-членка; при все това подчертава, че въздействието на подобна мярка може да бъде ограничено поради липсата на гъвкавост в някои сектори и сред определени групи потребители;
Considers that price modulation is one way of influencing production and consumption patterns, and of stimulating users to select appropriate environmentally friendlier modes of transport (for instance by reducing prices in public transport); considers that any increase due to the use of MBIs must be predictable and take into account, if necessary, the particular circumstances of each Member State; stresses, nevertheless, that price measures can have a limited impact because of the weak elasticity in certain sectors and in certain categories of consumer;
Подчертава необходимостта от точни данни относно екологичните и социални разходи, свързани с жизнения цикъл на продуктите и услугите; призовава Комисията да представи методология за оценка на подобни разходи;
Stresses the need to obtain precise data on the environmental and social costs for the entire life cycle of products and services; calls on the Commission to put forward a methodology to assess such costs;
Приветства неотдавна проведената конференция "Отвъд БВП", организирана от Европейската комисия, Европейския парламент, ОИСР, Световния фонд за дива природа и Римския клуб, както и най-важните заключения от нея; подчертава важността от допълване на БВП чрез други показатели с цел постигане на по-балансирана оценка на благосъстоянието и напредъка в обществото и по-специално по отношение на въздействието на икономическия растеж върху състоянието на атмосферата и екосистемите;
Welcomes the recent conference "Beyond GDP" organised by the Commission, the European Parliament, the OECD, the WWF and the Club of Rome, and the major conclusions drawn; stresses the importance of complementing GDP by other indicators so as to assess welfare and progress in society in a more balanced way, in particular with regard to the effects of economic growth on the atmosphere and ecosystems;
Счита, че пазарните инструменти могат да спомогнат за поощряване на научните изследвания и екологичните иновации, тъй като посредством облагането с данъци на продукти и услуги, които увреждат околната среда, или чрез използването на екологични стандарти производителите биват стимулирани да инвестират в научни изследвания за по-ефективни в енергийно отношение продукти и услуги;
Considers that MBIs can help promote research and eco-innovation since, through the taxation of non-environment-friendly products and services or the use of environmental standards, producers are induced to invest in research into more energy-efficient products and services;
Признава, че в настоящия си вид СТЕ на ЕС има прекалено тясно приложно поле спрямо многобройните източници на парникови газове и заинтересованите сектори, както и че Комисията и държавите-членки ще трябва да внесат необходимите подобрения за оптимизирането на СТЕ на ЕС в третата фаза на проекта, която започва от 2013 г.;
Recognises that in its current version the EU ETS has too narrow a field of application, given the numerous greenhouse gas (GHG) sources and sectors involved, and that the improvements needed in order to optimise the EU ETS will have to be made by the Commission and the Member States in the third stage of the project, starting in 2013;
Настоятелно призовава Комисията да укрепи СТЕ на ЕС посредством постепенно затягане на ограниченията и налагането им на всички производители на емисии като основно средство за постигане на целите за намаляване на емисиите на парникови газове към 2020 г.
Urges the Commission to strengthen the EU ETS by establishing a progressively tightening cap and extend it to all first-tier emitters as the main means of achieving the 2020 GHG reduction targets;
Подчертава спешната нужда от преразглеждане на СТЕ на ЕС с цел ефективно справяне с недостатъците, регистрирани по време на пробния период, включително неочакваните приходи за някои компании, причинени от активи, придобити от разпределението на безплатни квоти за CO2 (например за големите производители на електроенергия); подчертава, че решителната подкрепа за принципа "замърсителят плаща" в стратегията на ЕС за устойчиво развитие предполага, че СТЕ на ЕС следва да се основава върху публична разпродажба на разрешителните за емисии и върху цялостен лимит на емисиите, съответстващ на целта на ЕС за намаляване с 30 % до 2020 г., който включва значителни количествени и качествени ограничения върху ползването на кредити от проекта Механизъм за чисто развитие/Съвместно изпълнение (МЧР/СИ);
Stresses, therefore, the urgent need for a revision of the EU ETS in order to address effectively the shortcomings experienced during the trial period, including the windfall profits of companies due to the assets acquired from the allocation of CO2 quotas free of charge (for instance the large electricity producers); emphasises that the strong endorsement of the polluter pays principle in the EU Sustainable Development Strategy implies that the EU ETS should be primarily based on auctioning of the emission permits and on a total emissions cap that is consistent with the EU 2020 reduction target of 30%, including quantitative limits and qualitative requirements for the use of Clean Development Mechanism / Joint Implementation (CDM/JI) project credits;
Изразява увереност, че повишеното ползване на пазарни инструменти в транспортния сектор е от особено значение за пълното вътрешно включване на екологичните и социални разходи на всички видове транспорт; по-специално счита, че ниската степен на превръщане на външните разходи във вътрешни при автомобилния транспорт оказва неблагоприятно въздействие върху конкурентоспособността на други видове транспорт, като например железопътния, и също така по отношение на насърчаването на по-ефективни и чисти технологии;
Believes that an increased use of MBIs in the transport sector is particularly important in order to fully internalise the environmental and social cost of all transport modes; considers in particular the low degree of internalisation from road traffic as having adverse effects on the competitiveness of other modes of transport, such as rail, and in terms of promoting more efficient and clean technologies;
Приветства предложението на Комисията да включи въздухоплавателните дейности в СТЕ на ЕС, но счита че успоредните и взаимно допълващи се мерки, като например данък върху керосина и такси за емисии на NOX, са необходими за справяне със свързаните с този сектор последствия за изменението на климата;
Welcomes the Commission's proposal to include aviation activities in the EU ETS, but considers that parallel and complementary measures, such as a kerosene tax and NOx emission charges, are necessary in order to address the climate change impacts of the sector;
Изисква незабавно от Комисията да представи преди 2009 г. законодателен проект за намаляване на емисиите на парникови газове от страна на морския транспорт, тъй като последният не е подложен на никакво общностно или международно законодателство в това отношение;
Calls urgently on the Commission to present by 2009 a legislative proposal for GHG reduction in the area of maritime transport, which is not currently subject to any Community or international legislation in this area;
Счита, че енергийното данъчно облагане следва да остане второстепенно и допълнително средство за намаляване на емисиите на парникови газове само за емисии, върху които не може, пряко или косвено, да се въздейства чрез СТЕ на ЕС;
Is of the opinion that energy taxation should remain a secondary and complementary GHG reduction tool only for emissions that cannot be influenced by the EU ETS directly or indirectly;
Подчертава, че транспортният и строителният сектор представляват голяма част от търсенето на енергия и от емисиите на CO2, които не са обхванати от СТЕ на ЕС;
Points out that the transport and building sectors account for a large share of energy demand and CO2 emissions not covered by the EU ETS;
Счита, че преразглеждането на Директивата за енергийно данъчно облагане следва да бъде проведено бързо и съвместно с преразглеждането на директивата относно тежкотоварните превозни средства Директива 93/89/ЕИО на Съвета от 25 октомври 1993 г.относно прилагането от държавите-членки на данъци върху определени превозни средства за пътен транспорт на стоки и налози и такси за използване на определена инфраструктура (ОВ L 279 от 12.11.1993 г., стр.32).
Considers that the revision of the Energy Taxation Directive should be carried out rapidly and in conjunction with that on heavy goods vehicles Council Directive 93/89/EEC of 25 October 1993 on the application by Member States of taxes on certain vehicles used for the carriage of goods by road and tolls and charges for the use of certain infrastructures (OJ L 279, 12.11.1993, p.
Счита, че е необходимо да се направи задължително прилагането на Директивата за Евровинетката във всички държави-членки, както и тя да бъде видоизменена така, че да позволи превръщането на външните разходи във вътрешни чрез таксуване при използване на инфраструктурата, и по-конкретно на пътния транспорт; счита, че за да се избегне прехвърляне на движението към пътища, изключени от разпоредбите на Директивата за Евровинетката, същата трябва да обхване цялостната пътна мрежа;
Believes that application of the Eurovignette Directive should be made compulsory in all Member States and adapted in order to allow internalisation of external costs by charging for the use of infrastructure, particularly in road transport; considers that the scope of the Eurovignette Directive should be extended to the entire road network to stop traffic transferring to roads which are currently excluded;