natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отбелязва петте водещи цели, приети от Европейския съвет по отношение на равнището на трудова заетост, научноизследователската и развойна дейност, емисиите на парникови газове, равнището на образование и социалното приобщаване; подчертава, че посочените основни цели следва да бъдат формулирани в рамката на последователна и свързана стратегия за устойчиво развитие, която да съчетава програмите на икономическата и социалната политика и политиката за опазване на околната среда;
Notes the five headline targets agreed by the European Council on employment rate, research and development, greenhouse gas emissions, education levels and social inclusion; stresses that these headline targets should be formulated in the framework of a consistent and coherent sustainable development strategy combining the economic, social and environmental policy agendas;
Счита, че образованието следва да бъде поставено в самата основа на икономическата стратегия на Съюза, с цел да се повиши като цяло качеството на всички нива на образование и обучение в ЕС, като се съчетават върхови постижения и справедливост и се реформира образователният модел; счита, че образованието следва да представлява обществено благо за Съюза, като се инвестира във всички аспекти на образователната система, в качеството на образованието и в разширяване на достъпа до висше образование; предлага на европейско равнище да се въведе постоянна и приобщаваща система за обучение през целия живот, включваща по-широк достъп до програмите „Еразмус Мундус“ и „Леонардо да Винчи“ за мобилност в областта на професионалното обучение и образованието; посочва, че е необходимо спешно да се повиши равнището на инвестиции в областта на научноизследователската и развойната дейност, по-специално с оглед на средносрочната оценка на Седма рамкова програма и следващата финансова перспектива на ЕС;
Considers that education should be placed at the very heart of the Union's economic strategy, with the goal of raising the overall quality of all levels of education and training in the EU, combining excellence and equity and reforming the educational model; believes that education should constitute a public good in the eyes of the Union, with investment in all aspects of the education system, in quality of education and in broadening access to higher education; proposes the introduction of a permanent, inclusive European-level system of lifelong learning, under which the Erasmus and Leonardo programmes for education and training mobility would become more generally accessible; points out the need to urgently raise the level of investment in the field of R&D, particularly in view of the 7FP mid-term evaluation and the next EU financial perspectives;
Отбелязва, че справянето с безработицата сред младите хора и насърчаването на ефективно съответствие между умения и пазарни потребности следва да бъдат централни елементи; счита, че е необходимо разработването на публично-частните партньорства в сферата на образованието и че трансграничната мобилност на студенти и изследователи с цел обмен и стажове следва да се използва за повишаване на международната привлекателност на европейските институции за висше образование, като същевременно запазването на целта за изразходване на 3 % от БВП за научноизследователска и развойна дейност ще благоприятства новаторството чрез научните изследвания и висшето образование;
Notes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points; believes that public-private partnerships in education need to be developed and cross-border mobility for students and researchers in exchanges and internships should be used to enhance the international attractiveness of Europe's higher-education institutions while retaining the target of spending 3 % of GDP on R&D will boosts innovation through research and higher education;
счита, че предложената от Комисията стратегия „ЕС 2020“ следва да се съсредоточи върху намаляването на бюрокрацията на вътрешния пазар чрез намаляване на административната тежест върху предприятията с 25 % до 2012 г. и върху повишаване на неговата ефективност чрез използване на интернет като основа на електронния пазар в целия ЕС, което ще създаде нови услуги и работни места;
Considers that the EU 2020 Strategy as proposed by the Commission should concentrate on making the internal market less bureaucratic, by reducing administrative burdens on business by 25 % by 2012, and more efficiency-driven, by using the internet as the backbone of an EU-wide e-market that will generate new services and jobs;
Счита, че управленската структура на стратегията „Европа 2020“ следва да бъде засилена, за да се гарантира постигането на заложените пред нея цели; счита, че по-широкото използване на обвързващи мерки е необходимо за успеха на новата стратегия вместо непрекъснатото използване на отворения метод на координация в областта на икономическата политика; настоятелно призовава Съвета и Комисията да представят икономическа стратегия за икономическо възстановяване, базираща се основно на инструментите на ЕС, а не предимно на междуправителствени инициативи;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that it will achieve its objective; considers that a broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success, instead of continued use of the open method of coordination in the field of economic policy; urges the Council and Commission to come forward with an economic strategy for economic recovery based primarily on EU instruments and not mainly on intergovernmental initiatives;
Признава, че едно добро управление или едно икономическо управление няма да е достатъчно само по себе си, за да се предостави на Европейския съюз стратегията за растеж, от която той се нуждае, за да отговори на кризата и да посрещне световната конкуренция; въпреки това е убеден, че десетте години на ИПС показаха – в уникалния контекст на еврото – абсолютната необходимост от подобна стратегия;
Recognises that good governance or an economic government will not, in itself, be enough to provide the EU with the growth strategy it needs in order to tackle the crisis and square up to global competition; is convinced, however, that 10 years of EMU have demonstrated – in the unique context of the euro – the absolute need for such a strategy;
Настоява стратегията „Европа 2020“ да включва цел за намаляване на бедността в ЕС наполовина и посочва, че мнозинството от европейците, живеещи в бедност или изправени пред риск от бедност, са жени, по-специално възрастни жени, жени-мигранти, самотни майки и жени, които полагат грижи за други лица; освен това счита, че следва да се включи измерението на житейските фази в тяхната цялост, тъй като бедността на родителите има преки последствия върху живота, развитието и бъдещето на децата;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers; takes the view, moreover, that a life-course perspective should be introduced, as poverty of its parents has a direct impact on a child's life, development and future;
Призовава за амбициозна дългосрочна стратегия срещу бедността, насочена към намаляване на неравенствата и социалната изолация, с всеобхватни цели за намаляване на бедността и бедността при работещите; предлага рамкова политика на равнище ЕС относно схемите за минимални доходи при отчитане на субсидиарността, различните практики, преговорите за колективни трудови договори и националното законодателство в държавите-членки и въз основа на европейски критерии, които са разработени така, че да отчитат стандарта на живот във всяка от държавите-членки; призовава също така за детски надбавки с посочената по-горе цел за намаляване на бедността, неравенствата и социалната изолация;
Calls for an ambitious long-term strategy against poverty with the aim of reducing inequalities and social exclusion, with far-reaching targets for poverty reduction and in-work poverty; proposes an EU framework policy on minimum income schemes, taking account of subsidiarity, different practices, collective bargaining and national law in the Member States, and on the basis of European criteria scaled to reflect the standard of living in each Member State; calls also for a child allowance with the above aim of reducing poverty, inequalities and social exclusion;
Счита, че държавите-членки следва да проведат разисквания в рамките на съответните си национални парламенти, преди да приемат своите програми за стабилност и растеж („ЕС 2020“);
Considers that the Member States should hold debates in their respective national parliaments prior to adoption of their stability and growth (EU 2020) programmes;
Отбелязва, че изготвеният от Комисията сравнителен анализ на иновациите показва, че Европа все още изостава значително от Япония и САЩ по отношение на научните изследвания и иновациите;
Notes that the Commission's Innovation Scoreboard shows that Europe is still lagging considerably behind Japan and the United States in terms of research and innovation;
Счита, че в допълнение към финансирането за малките и средните предприятия Европейският съюз трябва да възприеме активен и координиран подход към финансирането на научните изследвания и иновациите и трябва да има водеща роля в новите сектори, осигуряващи заетост, и да привлича частни инвестиции;
Considers that, in addition to funding for small and medium enterprises, the European Union needs to take a proactive and coordinated approach to funding research and innovation and to be at the forefront of new employment sectors and attracting private investment;
Отбелязва, че преходът към енергийно ефективна икономика като начин за повишаване на енергийната сигурност на ЕС следва да бъде един от приоритетите на Комисията и държавите-членки; счита, че ЕС следва да насърчава иновациите в добива на енергия от възобновяеми ресурси, като се набляга на нисковъглеродни местни източници;
Notes that the transition to an energy-efficient economy as a way of increasing the EU's energy security should be one of the priorities of the Commission and the Member States; considers that the EU should encourage innovation in energy generation from renewable resources, putting the emphasis on low-carbon local sources;
Счита, че взаимната свързаност на енергийните мрежи е от решаващо значение за функционирането на вътрешния пазар в енергийния сектор, както и за по-голям добив на енергия от възобновяеми ресурси; подчертава значението на развитието на интелигентните мрежи (smart grid);
Considers that energy network interconnections are crucial to the functioning of the internal market in the energy sector, as well as to more extensive generation of energy from renewable resources; emphasises the importance of smart-grid development;
Изтъква, че малките и средните предприятия следва да бъдат опорния стълб в развитието на използващи възобновяеми източници и енергийно ефективни технологии; отбелязва, че създаването на финансови инструменти за насърчаване на енергийната ефективност и иновациите при използването на енергия от възобновяеми източници е от решаващо значение;
Points out that SMEs should be the backbone in the development of renewable and energy-efficient technologies; notes that the creation of financial instruments to encourage energy efficiency and innovation in renewable energy use is crucial;
Счита, че инвестициите в обновяването на сградния фонд и на обществения транспорт трябва да бъдат приоритетни, за да се намалят енергийните разходи и енергийната бедност и да се създаде положителен цикъл;
Considers that investment in the renewal of housing stock and public transport needs to be prioritised in order to reduce energy costs and energy poverty and to initiate a virtuous circle;
Застъпва се за честен и справедлив постепенен преход към „зелена“ икономика; счита, че трябва да се предприемат предварително действия по отношение на безработицата в резултат на прехода, като се предприемат мерки за засилване на обучението и повишаване на уменията на работниците по отношение на новите технологии; отбелязва, че енергийната бедност представлява значителен проблем с все по-нарастващо значение;
Advocates a fair and equitable gradual transition to a green economy; believes that the job losses resulting from the transition need to be anticipated with measures to step up training and improve workers' skills in the new technologies; notes that fuel poverty is a significant and growing concern;
Призовава Комисията да разработи и предложи механизъм, чрез който да предлага на МСП и на други новатори финансиране за намаляване на риска в рамките на публично-частни партньорства с фондове за дялово участие и в който средства от Европейската инвестиционна банка и публични средства от държавите-членки, с подкрепата на гаранционни механизми срещу рисковете на Европейския инвестиционен фонд, разпределени чрез фонда за дялово участие, ще дадат възможност на проектите да мобилизират частни инвестиции в размер до 80 %;
Calls on the Commission to develop and propose a mechanism whereby SMEs and other innovators would be offered risk-softening funding in public-private partnership with private equity funds, where money from the European Investment Bank, together with public money from the Member States, with the support of risk-guarantee mechanisms by the European Investment Fund distributed through the private equity fund, would enable the projects to leverage private investment up to 80 %;
Подкрепя създаването на финансови институции за предоставяне на финансиране на иновационни проекти в целия Съюз, които са от съществено значение за бъдещия устойчив растеж;
Supports the establishment of financial institutions to provide financing for innovation projects throughout the Union, which are essential for future sustainable growth;
Отбелязва, че фискалната и паричната политика не са заместители на структурните реформи, които трябва да са насочени към основни слабости на европейската икономика – силно растящите дългове и дефицити, застаряващото население, вероятността от увеличаване на процента на инфлацията или от процес на дефлация, силната вероятност от ново увеличаване на процента на инфлацията, заплахи за секторите на промишлеността, възникващи в резултат на политиките в областта на изменението на климата, особено поради несигурност по отношение на новите цели и стандарти, ниска производителност и липса на конкурентоспособност; призовава за по-висока ефективност при разходването на публичните средства, както на европейско, така и на национално равнище; счита, че разликите по отношение на времето и силата на кризата, както и различните предходни фискални и парични позиции на отделните държави-членки следва да се вземат под внимание при приемането на координирани политики и цели; счита, че тези усилия следва да водят до по-бързо действително сближаване на националните икономики;
Notes that fiscal and monetary policies are no substitute for structural reform, which must address the underlying weaknesses of the European economy – sharply growing debts and deficits, an ageing population, the probability of a surge in inflation or a process of deflation, the highly probable new surge in inflation, risks to industries generated by climate-change policies, especially owing to uncertainty about new targets and standards, low productivity and lack of competitiveness; calls for higher efficiency in using public money, at both European and national levels; considers that the differences in the timing and intensity of the crisis, as well as the different ex-ante fiscal and monetary positions of the individual Member States, should be taken into account when adopting coordinated policies and targets; believes that these efforts should lead to faster real convergence among national economies;
Счита, че печелившата европейска стратегия трябва да се основава на стабилни фискални политики, които насърчават иновациите, образованието и пригодността за заетост на работната сила – единственият начин за повишаване на производителността, заетостта и растежа по устойчив начин;
Considers that the European winning strategy has to be based on sound fiscal policies fostering innovation, education and workforce employability – the only way to boost productivity, employment and growth in a sustainable way;
Посочва, че справянето с изменението на климата и недостига на ресурси и преустановяването на загубата на биологично разнообразие са рамковите условия за бъдещ европейски икономически растеж; отбелязва, че следователно този растеж трябва да се основава на отделянето на икономическия растеж от използването на ресурсите, както и на зелените иновации и устойчивия от екологична гледна точка икономически напредък;
Points out that addressing climate change and resource scarcity and halting biodiversity loss are the framework conditions for future European economic growth; notes that this growth must, therefore, be based on decoupling economic growth from resource use, on green innovations and on ecologically sustainable economic progress;
Приветства стратегията, приета през 2007 г. от Европейския съвет, за увеличаване на енергийната независимост на Европейския съюз и за определяне на конкретни ангажименти по отношение на борбата с изменението на климата; счита, че кризата допълнително подчерта състоятелността на тази стратегия; счита обаче, че, за да бъде успешна, тази стратегия трябва да включва по-амбициозни действия на Съюза, в допълнение към мерките за регулиране на вътрешния пазар;
Welcomes the strategy adopted in 2007 by the European Council aimed at increasing the EU's energy independence and setting out specific commitments to combat climate change; considers that the crisis has further emphasised the relevance of this strategy; considers, however, that for this strategy to be successful, it requires more ambitious action by the Union on top of measures to regulate the internal market;
Счита, че едно от големите предизвикателства пред Европейския съюз е поддържането на неговата конкурентоспособност, увеличаването на растежа и борбата с високата безработица;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth and combating high unemployment;
Отново заявява, че висококачествената заетост следва да бъде ключов приоритет в една стратегия за 2020 г. и че по-силното съсредоточаване върху правилното функциониране на пазарите на труда и върху социалните условия е изключително важно за подобряване на резултатите в областта на заетостта; затова призовава за нова програма за насърчаване на достоен труд, гарантиране на правата на работниците в цяла Европа и подобряване на условията на труд;
Reiterates that high-quality employment should be a key priority in a 2020 strategy and that a stronger focus on properly functioning labour markets and on social conditions is vital to improving employment performance; calls, therefore, for a new agenda to promote decent work, guarantee workers' rights throughout Europe and improve working conditions;
Счита, че новата стратегия следва да насърчава трудови пазари, които подобряват стимулите и условията на труд за хората и същевременно увеличават стимулите за работодателите да наемат и задържат персонала си;
Believes that the new strategy should encourage labour markets which improve incentives and conditions for people at work while, at the same time, increasing the incentives for employers to recruit and retain staff;
Посочва, че е важно да се обърне внимание на намаляващата конкурентоспособност на Европа в глобален мащаб; като има предвид прогнозирания в дългосрочен план недостиг на работна ръка, важно е да се погледне отвъд кризата и да се разработят европейски схеми, които да направят възможна миграцията на знанията и предотвратяването на „изтичането на мозъци“ от Европа;
Points out the importance of looking at Europe's diminishing competitiveness on a global scale; bearing the projected long-term labour shortages in mind, it is important to look beyond the crisis and to explore European schemes to allow for knowledge migration and the prevention of a European ´brain drain‘;
Счита, че категоричните и решителни действия в областта на заетостта са още по-необходими, предвид риска икономическото възстановяване в Съюза да не бъде съпроводено от създаване на устойчиви работни места;
Considers that firm and resolute action on employment is all the more necessary as there is a risk that economic recovery in the Union may not be accompanied by sustainable job creation;
Настоятелно призовава Съюза да обвърже своите действия в полза на заетостта с мерки за борба с бедността и социалната изолация, в съчетание с ефективно функциониращ вътрешен пазар за работници в рамките на ЕС, така че кризата да не задълбочи неравенствата още повече;
Urges the Union to link its actions on employment to measures to combat poverty and social exclusion, together with an effectively functioning internal market for workers within the EU, so that the crisis does not further increase inequalities;
Призовава държавите-членки и Комисията да постигнат целта за 75 % заетост при мъжете и жените до 2020 г. посредством намаляване на сегментацията на пазара на труда и засилване на усилията за улесняване постигането на равновесие между работата, полагането на грижи и семейния живот;
Calls on the Member States and the Commission to achieve a 75 % employment rate for men and women by 2020 by reducing labour-market segmentation and stepping up efforts to facilitate the balance between work, caring responsibilities and family life;
Счита, че усилията за подпомагане на създаването на работни места трябва да се съсредоточат върху наемането на работа на младите хора, което на свой ред изисква разширяване на предлагането на програми, отчитащи различията между половете, които имат за цел младите хора да придобият уменията, необходими в реалната икономика;
Considers that efforts to support job creation need to be focused on employing the young, which in turn calls for furthering the provision of gender-sensitive programmes to equip young people with the skills needed in the real economy;
Подчертава необходимостта от създаване на приобщаващи и конкурентоспособни пазари на труда, предоставящи по-голяма гъвкавост за работодателите, като същевременно се гарантират обезщетения при безработица, комбинирани с активна подкрепа за повторно наемане на работа в случай на загуба на работното място;
Stresses the need to create inclusive and competitive labour markets which provide greater flexibility for employers while at the same time guaranteeing unemployment benefits combined with active support for re-employability in the event of job loss;
Счита, че въпреки че образованието следва да остане в сферата на отговорност на държавите-членки, съществува потребност от общоевропейско признаване на квалификациите и от инвестиции от страна на ЕС във всички аспекти на образователната система, в качеството на образованието и в разширяване на достъпа до висше образование; предлага на европейско равнище да се въведе постоянна и приобщаваща система от насоки за обучение през целия живот, включваща по-широкия достъп до програмите „Еразмус Мундус“ и „Леонардо да Винчи“ на Съюза за мобилност в областта на професионалното обучение и образованието;
Believes that, while education should remain the responsibility of the Member States, EU investments and EU-wide recognition of qualifications are needed in all aspects of the education system, in the quality of education and in broadening access to higher education; proposes the introduction of a permanent and inclusive European-level system of lifelong learning guidelines, under which the Union's Erasmus and Leonardo programmes for education and training mobility would become more generally accessible;