natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Относно: Максимално допустими разходи за трудово възнаграждение за България по програма „Учене през целия живот“ за 2012 г.
Subject: Maximum permissible expenditure on remuneration under the ‘Lifelong Learning’ Programme for 2012 in the case of Bulgaria
В своето Ръководство за програмата „Учене през целия живот“ за 2012 г. Европейската комисия е приела максимален размер на дневното трудово възнаграждение за участниците в проекти по програмата, което в случая на България води до двойно намаляване на ставките спрямо 2011 г. и до двойно намаляване спрямо най-ниските ставки, приложими за други участващи държави от ЕС и извън ЕС.
In its manual for the ‘Lifelong Learning’ Programme for 2012, the Commission adopted a maximum per diem rate of remuneration for participants in projects under the programme, which in Bulgaria’s case has resulted in a halving of the rates in comparison to 2011 and a halving of the rates in relation to the lowest rates applicable to other participating EU and non-EU Member States.
Това поставя българските научни кадри в крайно неизгодно положение в случай на тяхно включване в съвместен проект и вече е довело до протести от български научни институции и до отказ от участието им в проекти по тази програма.
This puts Bulgarian researchers included in joint projects at an extreme disadvantage, and has already sparked protests by Bulgarian research institutions and led to their refusing to participate in projects under this programme.
Може ли Комисията да обясни и подробно да обоснове как се е стигнало до това драстично намаляване на ставките за България за 2012 г., при положение че не при всички държави има намаляване и при нито една то не е наполовина спрямо 2011 г.?
Can the Commission explain and justify in detail this drastic reduction in the rates for Bulgaria for 2012, given the fact that the reduction does not apply to all countries and that the rates have not been halved in comparison to 2011 for any other country?
С оглед на целите на програмата на ЕС „Учене през целия живот“, какво е становището на Комисията за възможността те да бъдат постигнати, при положение че има отказ от участие на български научни кадри поради неравностойно третиране спрямо останалите участници?
What is the Commission’s view on the possibility of achieving the goals of the EU’s ‘Lifelong Learning’ Programme, given the fact that Bulgarian researchers are refusing to take part in it because they are being placed at a disadvantage compared to other participants in the programme?
Счита ли Комисията, че има несъвършенства в настоящата регулаторна рамка за тази програма и смята ли да предложи изменения за тяхното преодоляване в бъдеще?
Does the Commission consider there to be imperfections in the programme’s current regulatory framework and does it intend to propose amendments to overcome these in the future?
Въпрос с искане за писмен отговор E-001862/2012
Question for written answer E-001862/2012
Sophia in „t Veld (ALDE) , Антония Първанова (ALDE) , Françoise Castex (S&D) , Véronique Mathieu (PPE) , Norbert Neuser (S&D) , Sirpa Pietikäinen (PPE) и Jean Lambert (Verts/ALE)
Sophia in 't Veld (ALDE) , Antonyia Parvanova (ALDE) , Françoise Castex (S&D) , Véronique Mathieu (PPE) , Norbert Neuser (S&D) , Sirpa Pietikäinen (PPE) and Jean Lambert (Verts/ALE)
Относно: Проследяване на инициативата за Целите на хилядолетието за развитие на стойност 1 милиард евро
Subject: Follow-up to the EUR 1 billion Millennium Development Goals initiative
На срещата на високо равнище на ООН за целите на хилядолетието за развитие през септември 2010 г. председателят на Комисията обяви, че ЕС ще стартира инициатива на стойност 1 милиард евро за подпомагане на напредъка най-бедните страни в света за постигане на техните цели на хилядолетието за развитие (ЦХР).
At the UN Millennium Development Goals Summit in September 2010, the President of the Commission announced that the EU would launch a EUR 1 billion initiative to help the world's poorest countries make progress in achieving their Millennium Development Goals (MDGs).
Правителствата на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн бяха поканени да представят предложения за одобрение от комитета на Европейския фонд за развитие.
The governments of the African, Caribbean and Pacific Group of States were invited to submit proposals for the EDF committee’s approval.
На 21 декември 2011 г. Комисията публикува документа MEMO/11/930, който съдържа списък на страни заедно с техните проекти и фокус по отношение на ЦХР, както и паричните суми, които следва да получат съгласно инициативата.
On 21 December 2011, the Commission published MEMO/11/930, which included a list of countries alongside their projects and MDG focus, as well as the sums of money these countries are to receive under the initiative.
Със заинтересованите страни от гражданското общество бяха проведени консултации в процеса на подготовка на предложението, като те работиха съвместно и с правителствата на Кения, Сенегал и Етиопия, в които равнищата на майчина смъртност са едни от най-високите, за да гарантират, че цели на хилядолетието 4 и 5 ще бъдат ясно изразени в предложенията на тези страни във връзка с ЦХР.
Civil society stakeholders were consulted during the drafting of the proposal, and they also worked together with the governments of Kenya, Senegal and Ethiopia – which have some of the world's highest maternal mortality rates – to ensure that Millennium Development Goals Nos 4 and 5 were prominently mentioned in their MDG initiative proposals.
Въпреки високото качество на предложенията, за трите посочени по-горе страни не бяха избрани проекти по петата цел на хилядолетието.
Despite the high quality of the proposals, no MDG No 5 projects were selected in the three aforementioned countries.
Би ли могла Комисията да изясни следното: 1.
Can the Commission clarify: 1.
Как са били оценявани предложенията на правителствата във връзка с ЦХР на страните от АКТБ и какви насоки са били използвани при оценката на качеството на тези предложения?
How were the ACP governments’ MDG proposals evaluated, and what guidelines were used to evaluate the quality of those proposals?
Какви критерии са били използвани при вземането на това решение? 2.
What criteria were used in making this decision? 2.
Коя институция или агенция е отговаряла за процеса на оценяване и може ли тя да излезе с мотивирано обяснение защо няма да бъдат подкрепени трите посочени по-горе страни? 3.
Which institution or agency was responsible for this evaluation process, and can it come forward with a reasoned explanation why the three aforementioned countries will not be supported? 3.
Ще предостави ли Комисията допълнителна обратна информация на правителствата на страните от АКТБ, за да обясни решението си? 4.
Will the Commission give further feedback to the ACP governments to explain its decision? 4.
Би ли могъл също така компетентният орган да обясни по-подробно как ще се използват финансовите средства в отделните държави?
Could the competent body also elaborate on how the funds will be implemented in the different countries?
Въпрос с искане за писмен отговор E-002145/2012
Question for written answer E-002145/2012
(23 февруари 2012 г.)
(23 February 2012)
Относно: Програма за развитие на селските райони
Subject: Rural Development Programme
За периода 2007—2013 г. България получава финансиране по програмата за развитие на селските райони, възлизащо на 2 642 248 596 EUR.
Bulgaria is receiving funding amounting to EUR 2 642 248 596 under the Rural Development Programme, for the 2007-2013 period.
Към 31 януари 2012 г. България е усвоила едва 842 110 143 EUR от тази сума, което представлява 31,87 %.
By 31 January 2012, Bulgaria had absorbed only EUR 842 110 143, or 31.87 %, of that amount.
Процентът на договорената сума е само 52,36 % или малко над половината от полагащите се средства — 1 383 580 420 EUR.
The contracted amount, in percentage terms, is only 52.36 %, or slightly more than half of the resources due — EUR 1 383 580 420.
Направила ли е Комисията оценка на нивото на усвояемост на България?
Has the Commission carried out an assessment of Bulgaria’s absorption level?
Има ли безвъзвратно изгубени средства от програмата, които няма да могат да бъдат реализирани до края на нейното действие? —
Are there any programmed resources which will definitively be forfeited and not available to be used by the end of the operational period for this programme? —
Поддържа ли Комисията контакт с българските власти относно нивото на усвояемост по фондовете? —
Is the Commission in contact with the Bulgarian authorities to discuss the funding absorption level? —
Възможно ли е Комисията да наложи санкции върху България относно нивото на усвояемост и какви ще бъдат последиците за България, ако нивото на усвояемост не се подобри/покачи?
Can the Commission impose penalties on Bulgaria with regard to the absorption level, and what consequences would arise for Bulgaria if the absorption level failed to improve/rise?
Въпрос с искане за писмен отговор E-002436/2012
Question for written answer E-002436/2012
Относно: Контрол, оказван от Комисията върху компаниите — естествени монополисти в България
Subject: Commission monitoring of natural monopolies in Bulgaria
Икономическата теория определя естествения монопол като ситуация, при която на пазара има една компания, която може да задоволи потребителското търсене при по-ниски производствени разходи, отколкото биха се генерирали, ако на същия пазар оперират повече компании.
Economic theory defines a natural monopoly as a situation in which a single company on the market can meet consumer demand at lower production costs than would be generated were more than one company operating on the same market.
По начало естествените монополисти се считат полезни за държавната икономика дотолкова, доколкото те осигуряват стоки и услуги, които са от първостепенно значение за гражданите.
In general, natural monopolies are regarded as beneficial to the state economy insofar as they provide goods and services which are of prime importance to the public.
За съжаление, в голям брой случаи тези компании злоупотребяват с монополното си положение, като завишават цената на предлаганите от тях крайни продукти или понижават качеството на услугите си.
Unfortunately, in a large number of cases, these companies abuse their monopoly position by raising the price of the finished products supplied by them or by lowering the quality of their services.
За да контролират отрицателните ефекти от естествения монопол, държавите членки се намесват чрез регулация.
In order to control the adverse impact of a natural monopoly, Member States intervene through regulation.
Макар регулирането у нас да е на високо ниво, резултатът, който то дава, не би могъл да се сравни с положителния ефект, който естествените пазарни механизми и конкурентната среда биха оказали върху монополистите.
Although there is a high degree of regulation in Bulgaria, the result achieved could not compare with the positive impact which natural market mechanisms and the competitive environment would exert on monopoly companies.
В България естествен монопол върху съответните пазари имат електроразпределителните и топлофикационните дружества, както и мобилните оператори.
In Bulgaria, electricity distributors and heating companies, as well as mobile operators, have a natural monopoly on their respective markets.
Услугите, предоставяни и в трите сектора, не са с достатъчно добро качество.
The services provided in all three sectors are not of sufficiently good quality.
Потребителите на топлинна и електроенергия ежедневно депозират жалби за завишени сметки.
Heating and electricity consumers file daily complaints about high bills.
Основните компоненти, по които се формира крайната сметка в тези сектори, са недостатъчно ясни на потребители.
The main items on which the final bill is based in these sectors are not clear enough to consumers.
Подобно е и ситуацията при мобилните оператори.
There is also a similar situation with mobile operators.
Поради срив в информационната си система в продължение на месеци мобилният оператор „Мобилтел“ не можеше да предоставя на клиентите част от услугите си, забавяше издаването на фактури и завишаваше сметките по тях.
Due to its IT system being down for months, the mobile phone operator Mobiltel was unable to supply some of its services to customers, delayed the issuing of invoices and increased the bills for them.
Предвид изложеното се обръщам към Вас с въпросите: 1.
Given the above, can the Commission answer the following questions: 1.
Счита ли Комисията, че естественият монопол е полезен за единния европейски пазар, и как Комисията защитава интересите на конкурентните фирми, които желаят да навлязат в монополизиран пазарен сектор? 2.
Does the Commission consider that natural monopolies are beneficial for the Single European Market, and how does the Commission defend the interests of companies wishing to enter a monopoly market to and compete? 2.
Как оценява Комисията действията на естествените монополисти в България, а именно топло- и електроразпределителните дружества и мобилните оператори? 3.
How does the Commission view the conduct of natural monopolies in Bulgaria, and in particular, heating and electricity distribution companies and mobile phone operators? 3.
Как Комисията контролира качеството на услугите, предоставяни от естествените монополисти във всички държави членки?
How does the Commission monitor the quality of the services provided by natural monopolies across the Member States?
Въпрос с искане за писмен отговор E-002437/2012
Question for written answer E-002437/2012
Относно: Отпускане на по-голямо финансиране от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони на държави членки с финансови затруднения
Subject: Increased funding under the European Agricultural Fund for Rural Development for Member States experiencing financial difficulties
На 13.12.2011 г. Европейският парламент прие на първо четене изменение в Регламент № 1698/2005, което предвиди временно увеличаване на финансирането, отпускано чрез Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) на държави членки в затруднено финансово положение.
On 13 December 2011, the European Parliament adopted at first reading an amendment of Regulation (EC) No 1698/2005 which provided for a temporary increase in funding under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) for Member States in a difficult financial situation.
Прие се възможността приносът на ЕЗФРСР да бъде увеличен максимум до 95 % в районите по цел „Сближаване“, в най-отдалечените райони и по-малките острови в Егейско море и до 85 % — в други райони.
A clause was adopted which made it possible for the EAFRD contribution to be increased up to a maximum of 95 % in the regions eligible under the Convergence Objective, in the outermost regions and on the smaller Aegean Islands, and up to 85 % in other regions.
Същевременно в съображение 13 от регламента беше посочено, че временното увеличаване на съфинансирането трябва да се разглежда в контекста на бюджетните ограничения, пред които държавите членки са изправени.
At the same time, recital 13 to the regulation states that the temporary increase in co‑financing must take account of the budgetary restraints facing Member States.
По-високият процент финансиране от ЕЗФРСР е необходим на държавите, които имат бюджетни затруднения, за да могат те да изпълнят задълженията си по съвместно финансиране на европейските програми.
Those states experiencing budgetary difficulties need this higher percentage of EAFRD funding so that they can meet their co‑financing obligations for European programmes.
Факт е, че икономиката на ЕС ще пострада, ако тези не изпълняват общностните програми през 2012 и 2013 г. Въпреки това остава отворен въпросът дали това увеличено финансиране ще засегне бюджета на ЕЗФРСР като цяло.
The fact is that the EU economy will suffer if these Member States fail to meet their commitments under Community programmes in 2012 and 2013, and it is a moot point whether this increased funding will affect the EAFRD budget as a whole.
Затова се обръщам към Вас с въпросите: 1.
In view of this, can the Commission answer the following questions: 1.
Ще бъде ли променен бюджетът на ЕЗФРСР за 2012 г. и 2013 г. и ще се отрази ли това на финансирането, което държавите членки с добра финансова дисциплина ще получат? 2.
Will the EAFRD budget for 2012 and 2013 be modified, and will this be reflected in the funding received by Member States demonstrating good financial discipline? 2.
Как Комисията ще определи точния размер на увеличено финансиране, което държавите членки ще получат? 3.
How will the Commission determine the exact amount of increased funding that Member States receive? 3.
С оглед съображение 13 от горепосочения регламент, какво отношение ще имат бюджетните ограничения на държавите членки при определянето на размера на увеличеното съфинансиране?
In view of recital 13 to the abovementioned regulation, what bearing will Member States’ budgetary restraints have on the determination of the amount of increased co‑financing?
Въпрос с искане за писмен отговор E-002438/2012
Question for written answer E-002438/2012
Относно: Въвеждане на единни европейски стандарти относно условията в местата за задържане в ЕС
Subject: Introduction of common European standards in respect of conditions in detention centres in the EU
На 15 декември 2011 г. Европейският парламент прие резолюция относно условията на задържане в ЕС (2011/2897(RSP) http://www.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2011/2897(RSP) ), чрез която призова Комисията да изготви законодателно предложение в тази материя.
On 15 December 2011, the European Parliament adopted a resolution on detention conditions in the EU (2011/2897(RSP) http://www.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2011/2897(RSP) ), which calls on the Commission to bring forward a legislative proposal in this field.
Предложението следва да съдържа единни европейски стандарти за условията в затворите, както и правила за справедливо обезщетяване на лицата, които са били несправедливо задържани или осъдени.
The proposal is to contain common European standards for prison conditions, as well as rules for providing fair compensation to persons who have been unjustly detained or convicted.
Отговорността за разрешаване на този проблем беше възложена преимуществено на държавите членки, които следва да осигурят и по-високо финансиране на затворите.
Responsibility for resolving this issue was placed mainly with the Member States, which are also to provide increased funding for prisons.
Инициативата за подобряване на условията в затворите чрез европейска законодателна намеса е ключова за изграждането на стабилна система за сътрудничество по наказателни дела, защото ако тези условия са лоши, то никоя държава членка не би предала свой гражданин на друга държава за целите на наказателното преследване.
The initiative to improve prison conditions through EU legislation is key to creating a stable system for cooperation on criminal matters because, if these conditions are poor, no Member State would hand over its citizens to another state for prosecution.
Затова се обръщаме към Вас с въпросите: 1.
In view of this, can the Commission answer the following questions: 1.
Предвижда ли Комисията единен европейски механизъм за контрол относно поддържането на добри условия в затворите във всички държави членки? 2.
Is the Commission planning to introduce a common European monitoring mechanism in support of good conditions in prisons in all Member States? 2.
Предвижда ли Комисията европейско финансиране за подобряване на условията в затворите?
Is it planning to provide EU funding for improving prison conditions?
В параграфи 17 и 18 от горепосочената резолюция са засегнати интересите на задържаните деца, като е посочено, че същите трябва да се третират по най-добър начин и да не се ограничава контактът с родителите им.
Paragraphs 17 and 18 of the abovementioned resolution deal with the interests of children who have been detained, stating that they must be treated in the best manner possible and have no restrictions placed on contact with their parents.
Според българския Наказателен кодекс лишените от свобода непълнолетни изтърпяват наказанието си в поправителен дом — институция, различна от затворите.
Under the Bulgarian Criminal Code, minors deprived of their freedom must serve their punishment in a youth detention centre, and not a prison.
Тези непълнолетни, които са извършили деяния с по-ниска степен на обществена опасност, могат да бъдат освободени от наказателна отговорност, като им се наложат възпитателни мерки.
Minors who have committed offences of a less serious nature may be exonerated from criminal responsibility, with re‑educational measures being applied.
Една от възпитателните мерки у нас е настаняването във възпитателни училища интернати.
One of those re‑educational measures involves attending residential correctional centres.
В тази връзка бихме искали да Ви попитаме следното: 3.
Could the Commission answer the following question in this connection: 3.
Ще попаднат ли в приложното поле на законодателния акт относно условията в затворите специализираните наказателни институции за непълнолетни, като поправителния дом и възпитателното училище интернат в България, както и техните еквиваленти в други държави членки?
Will specialised juvenile penal establishments, such as youth detention centres and residential correctional centres, in Bulgaria and in other Member States, fall within the scope of the legislative act on prison conditions?
Въпрос с искане за писмен отговор E-002526/2012
Question for written answer E-002526/2012
(6 март 2012 г.)
(6 March 2012)
Относно: Съхраняване на пари и други активи, принадлежащи на авторитарни режими и техните диктатори на територията на ЕС
Subject: Holding within EU borders of money and other assets belonging to authoritarian regimes and dictators
С оглед постигане на целите на Общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), установени в член 21 от ДЕС, които включват опазване на мира, укрепване на международната сигурност, зачитане на правата на човека, утвърждаване и укрепване на демокрацията и принципите на международното право, ЕС налага санкции или ограничителни мерки самостоятелно или в изпълнение на задължителни резолюции на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации.
With a view to achieving the objectives of the common foreign and security policy (CFSP) set out in Article 21 TEU, which include peacekeeping, strengthening international security, respect for human rights, establishing and strengthening democracy and the principles of international law, the EU imposes sanctions or restrictions that are either stand‑alone or fulfil the binding resolutions adopted by the UN Security Council.
Въпреки това в публичното пространство има данни за редица авторитарни лидери, притежаващи активи в ЕС.
However, there is evidence in the public domain to suggest that a number of authoritarian leaders possess assets in the EU.
Твърди се, че починалият севернокорейски лидер Ким Чен Ир, Кадафи, суданският президент Омар ал Башир и др. държат активи в размер на милиарди евро в европейски банки.
There are claims that the late North Korean leader Kim Jong-Il, Gaddafi and the Sudanese president Omar Al‑Bashir, among others, hold assets amounting to billions of euro in European banks.
Налагането на санкции на диктаторите, от една страна, и позволяването им да укриват натрупаните от тях богатства в ЕС, от друга, има негативно влияние върху европейската външна политика.
Imposing sanctions on the dictators, on the one hand, and allowing them to conceal their accumulated wealth within the EU, on the other hand, negatively affects European foreign policy.