natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· да отчита в по-голяма степен отличителните характеристики на МСП и специфичните трудности, които те срещат, като ускори прилагането на „Small Business Act“, предприема действия по отношение на недостатъците при изпълнението на приетите насоки и изпълнява подходящи конкретни мерки, като напр. намаляване на административните разходи (а също и други аспекти на регулаторна тежест, като например разходи за постигане на съответствие) и последователно прилагане на „теста за МСП“, за постигане на задоволителен напредък за европейските МСП,
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· да подкрепя МСП в достъпа им до изследователски услуги и експертни умения посредством университетски консорциуми и фондации, структури, действащи като „посредници” между изследователската дейност и пазара,
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· да не пренебрегва въпроса за статута на европейското частно дружество, който е ключова тема в европейския дебат от много години,
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· да продължи да работи за подобряване на достъпа до възможности за финансиране за МСП, по-специално да разработи надеждни възможности за рисков капитал, да подобри краткосрочните и дългосрочните възможности за финансиране на МСП, както и предпочитаните от тях източници на финансиране, в новата архитектура на финансовия пазар; да отвори пазарите и да създаде справедливи предварителни условия за конкуренция, като даде възможност на повече предприемачи и малки дружества да растат и да се развият в предприятия, осъществяващи дейност в цяла Европа;
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· да проучи определението на ЕС за малки и средни предприятия с оглед по-голяма гъвкавост в конкретни сектори на промишлеността, в които МСП не отговарят на специфичните прагове за продажби и заетост поради особеностите на пазарните структури, но въпреки това по характера си остават средни предприятия, като промените в определението за МСП не трябва да понижават неговата ефективност,
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· да развие предоставянето на консултации на МСП, занимаващи се с износ, по-специално по отношение на получаването на достъп до пазарите на страни извън ЕС, гарантиране на дългосрочно присъствие на тези пазари и защита на интелектуалната собственост и повишаване на нейната финансова и технологична стойност,
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· да засили мерките по интернационализиране с цел МСП да станат по-конкурентоспособни и по-добре подготвени за вътрешния и световния пазар,
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· да увеличи участието на МСП в рамковите програми за изследвания и развитие, като опрости съответните процедури и създаде по-ефективна система за информация и подпомагане на местно равнище,
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· да изпълнява проекти, които улесняват създаването на мрежи между МСП и по-големи предприятия по цялата верига за създаване на стойност,
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· да създаде инструменти за насърчаване на развитието и растежа на иновационни в екологично отношение МСП, както и на развитието на екологични индустриални паркове,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· да проучи дали средните и семейните предприятия, които не изпълняват критериите на действащото определение за МСП, могат да използват по подходящ начин съществуващите и бъдещите възможности за финансиране на изследователска и развойна дейност, насочени специално към малките и средните предприятия;
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· да гарантира по-голямо сближаване между предлагането и търсенето по отношение на патенти, по-специално за МСП, и да намали разходите за достъп до стандарти за МСП;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
113. счита, че търговската политика на ЕС в многостранната рамка на СТО и в условията на един прозрачен и ефективно регулиран пазар се нуждае от ефективна производствена база, подкрепена от подходящи секторни политики и насочена към растеж и устойчиво развитие;
Considers that the EU’s trade policy, set against the multilateral background of the WTO and a transparent and effectively regulated market, needs an effective production base that is supported by appropriate sectoral policies and targeted at growth and sustainable development;
123. подчертава необходимостта при формулирането и прилагането на промишлената политика в ЕС да се разгледат условията за депониране и предназначението на отпадъците от промишлени продукти и по-специално отпадъците от токсични продукти, за да се гарантира, че промишлените отпадъци няма да се превърнат в екологично, икономическо или социално бреме за общностите в рамките на ЕС и в трети държави;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
128. изразява убеждението си, че успоредно с хоризонталния подход трябва да се стартират секторни инициативи за насърчаването на модернизирането и повишаването на конкурентоспособността в още по-голяма степен, подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта на отделните сектори на промишлеността, техните вериги за доставки и свързаните с тях услуги, посредством споделяне на най-добри практики, определяне на стандарти, сравнителни критерии и сходни политически инструменти с незадължителен характер; призовава:
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
· да се осигури проверка на устойчивостта на специфичните секторни подходи в съответствие с целите на ЕС по отношение на политиката за климата и енергийната политика и амбициозните цели за ресурсна ефективност,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· да бъде разгледан целият набор от възможни политически мерки, включително критерии и стандарти и постоянни усилия по отношение на научноизследователската и развойна дейност и иновациите,
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· да се обърне особено внимание на ключовите европейски отрасли и онези сектори, които са изправени пред големи обществени предизвикателства, но които все още имат потенциал за осъществяване на бизнес и създаване на заетост,
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· да бъде поставен акцент върху допълващия характер на различните видове взаимосвързани технологии, както и върху сближаването на засегнатите сектори, което стана възможно благодарение на прехода към цифрова икономика,
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· да бъде насърчавано развитието на нови дейности, като например възобновяемите енергии и творческите индустрии – сектори, в които ЕС има предимство и които имат потенциала да създадат голям брой работни места,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· Комисията да представя редовни доклади за напредъка;
· regular progress reports by the Commission;
130. отбелязва, че европейската промишленост зависи все повече от предоставянето на бизнес услуги и че следователно трябва да се обърне специално внимание на всички основни елементи от производствената верига; в този контекст приветства желанието на Комисията да отдаде по-голямо значение на тази взаимовръзка;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
132. подчертава значението на туристическия сектор в Европейския съюз, който е първа в света туристическа дестинация, а в някои региони представлява първи стълб на стопанската дейност; поддържа стратегията на Комисията за повишаване на конкурентоспособността на туристическия сектор с мерки за качество, устойчивост и подобряване на имиджа на Европа като туристическа дестинация;
Stresses the importance of the tourism industry in the EU, which is the world’s foremost tourist destination, and in certain regions where it is the mainstay of the economy; supports the Commission’s strategy for boosting the competitiveness of the tourism industry by means of measures relating to quality, sustainability and the enhancement of Europe’s image as a tourist destination;
· иновационните клъстери и мрежи, по-конкретно европейските клъстери за конкурентоспособност и новите партньорства за иновации, които ще стартират през 2011 г. в рамките на инициативата „Съюз за иновации“, по-специално в областта на главните базови технологии, следва да получават по-голяма подкрепа, с цел координирано насърчаване на трансфера на технологии и знания, изследванията, подобряването на обучението и на инфраструктурата, което също така следва да е приоритет на Европейския фонд за регионално развитие,
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· регионалните мрежови структури и селските региони следва да бъдат подпомогнати от ЕС в подкрепата за развитието на тяхната промишлена база,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· клъстерите и мрежите следва да бъдат обединени под „чадъра“ на европейските платформи, за да може подкрепата за тях да бъде засилена,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· инициативите, като например Съветът на кметовете и интелигентните градове, следва да бъдат подкрепяни, тъй като промишлеността и МСП също имат полза от тях,
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Европейската инвестиционна банка следва да укрепи връзката между промишлената политика и териториалното сближаване;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Моментна снимка на промишлеността в Европа
A Snapshot of Industry in Europe
Промишлеността на ЕС се равнява приблизително на една трета от брутната добавена стойност в ЕС, като промишлените стоки съставляват почти 3/4 от европейския износ, тя предоставя една трета от работните места, като осигурява препитание за около 57 милиона души.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Ако се отчита нейният събирателен ефект, като всяко едно работно място в индустрията създава около две допълнителни работни места в свързани услуги, нейното въздействие върху заетостта е още по-значително.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Промишлеността в ЕС-27 (Евростат)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% Брутна добавена стойност (2008 г.)
% Gross Value Added (2008)
% от общата в милиони
% of total in million
# предприятия в '000 (2007 г.)
# of enterprises in ‘000s (2007)
2 323
2 323
Доставки на газ, електричество и вода
Electricity, gas and water supply
3 090
3 090
5 470.4
5 470.4
Преоткриване на промишлеността в Европа
Rediscovery of Industry in Europe
Последните дълбока икономическа криза се отрази на европейската индустрия.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Но кризата също така показа значението на отрасъла за икономиката на ЕС и изясни, че не е направено достатъчно за цялостно справяне с неговите нужди в контекста на настоящите предизвикателства на климата.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Понастоящем промишлеността често е поставена на второ място след много обсъжданите сектори на услугите и финансите.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
Промишлената политика на ЕС често се съсредоточаваше върху идеята, че пазарите трябва да се саморегулират и това до този момент преди всичко се извършваше чрез единни мерки при почти несъществуваща координация между държавите-членки.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Това до голяма степен беше реакция спрямо променящата се обстановка като рядко представляваше действие, основано на предварителен анализ.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Настоящите предизвикателства
The Ongoing Challenges
Промишлеността вече преминаваше през процес на реструктуриране преди началото на икономическата криза.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
Понастоящем тя е изправена пред взаимно допълващи се предизвикателства:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
а) Промишлеността беше непрестанно и дълбоко засегната от нарастващите промени в развитието на глобалната икономика.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Разграничението между развити и развиващи се страни и традиционните им доминиращи сектори се променя ежедневно посредством нарастваща конкуренция.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Търсенето на глобалния пазар бързо се променя и изисква преориентиране на бизнеса, реструктуриране и преквалифициране.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Новото международно разпределение на труда с бързо развиващите се икономики например на Китай, Индия, Бразилия и Русия увеличава напрежението от глобализацията.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
б) Появява се нова форма на глобализация с насочване към световно общество на знанието, в което новаторството и изследванията имат по-голямо значение от човешката сила и ръчния труд като движещи сили за развитие и конкурентоспособност.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
в) Изменението на климата е необратимо и не подлежащо на дискусия.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Избликът на световната икономическа надпревара упражни огромен натиск върху всички видове ресурси.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Предвид необходимостта от облекчаване на изменението на климата и опазване на биологичното разнообразие, при изчерпващи се суровини, докато търсенето расте, промишлеността трябва да се пренасочи към въглеродно необвързано и суровинно-ефективно производство.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
г) Постепенните демографските размествания променят дълбоко профила както на потребителите, така и на производителите.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Продължаващото покачване на средната възраст изисква нови продукти, видове транспорт и организация на труда.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Ще се появи липса на квалифициран труд.
There will be a lack of qualified labour.
д) Бързата урбанизация поставя нови предизвикателства пред мобилността, сградите и логистиката, и други.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Укрепване на общия подход към промишлената политика
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Стратегията Европа 2020 за пръв път признава необходимостта от нов подход като представя водеща инициатива.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Време е ЕС да се възползва изцяло от общите възможности за устойчиво обновяване и по-нататъшно развитие на промишлената база с качествени работни места.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Европейската промишленост следва да запази лидерската си позиция в областите с ключово значение, а не да се превърне в последовател на други.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Време е ЕС да избере своя собствен път за развитие на индустрия на бъдещето.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
ЕС трябва да гарантира, че добавената стойност се създава в рамките на самия ЕС.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Ясно е, че една успешна промишлена политика трябва да бъде вписана едновременно в:
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ една нова архитектура на финансовия сектор и
§ a new architecture of the financial sector and
§ изразителна макроикономическа координация на икономическата, финансовата и бюджетната политики, насочени към растеж и заетост без финансов дъмпинг (например хармонизиране на корпоративния данък).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Неуспехът на модела на саморегулиране на финансовите пазари трябва да доведе до нова всеобхватна регулаторна рамка, която е в състояние да върне финансовата система към нейната същност: превръщането на спестяванията в продуктивни инвестиции, особено за промишлеността и МСП.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Предоставените от член 173 от Договора за ЕС възможности трябва да бъдат използвани.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
Съвместно между ЕС и държавите-членки трябва да бъде разработена съгласувана и недвусмислена промишлена политика заедно с ясна стратегия и показатели за гарантиране и наблюдение на напредъка.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Следва да не се позволи различните тенденции в промишлената политика (протекционизъм, управление, стимули, конкуренция) да излязат от контрол.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
Нова интегрирана и устойчива промишлена политика в ЕС
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Промишлената политика на ЕС трябва да се ориентира както към устойчиво, екологично-ефективно и конкурентоспособно в световен мащаб обновяване на промишлената база, така и към устойчив преход от главно производителна промишленост към индустрия на знанието.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
От решаващо значение е интегрирането на всички политики на ЕС обединяващи всички аспекти с влияние върху индустрията.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Това изисква ново равнище на сътрудничество с Комисията и сътрудничество с всички участници.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.