natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Изразява съжаление, че настоящата схема на търгуване поражда глобално разделение на труда и производство, основаващо се на много високо използване на транспорт, който не поема разноските, свързани с въздействието си върху околната среда; желае разходите на международния транспорт, свързани с въздействието върху климата, да бъдат включени в неговата цена чрез въвеждане на такси или на системи за обмен на платени квоти; изразява задоволство относно предстоящото включване на авиацията в СТЕ на ЕС и очаква от Комисията подобна инициатива и за морския транспорт в срок до 2011 г., която да влезе в сила през 2013 г., ако се окаже невъзможно въвеждането на глобален механизъм дотогава; изразява съжаление, че горивото, което се употребява в отвъдморския транспорт на стоки, не е предмет на данъчно облагане; застъпва се за облагане на това гориво и тези продукти, в частност на транспортираните по въздушен път продукти; наред с това очаква Комисията да поеме инициатива за поставяне под въпрос на помощите, предназначени за най-замърсяващите видове транспорт, като например освобождаването от данък върху енергията от керосин;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour and production which is based on a very high input of transport, which does not bear its own environmental costs; wants the climate cost of international transport to be internalized in its price, whether this be done through taxation or quota trading schemes that charge fees; welcomes the fact that aviation is soon to be included in the EU ETS and awaits a similar initiative from the Commission for maritime transport by 2011, entering into effect in 2013, if it proves impossible to set up a global mechanism by then; regrets that fuel consumed in overseas transportation of goods is not subject taxes; advocates that taxes be imposed on that fuel and on those products, in particular on airfreight products; expects also that the Commission take the initiative to query aid granted to the more polluting modes of transport, such as exemption from kerosene tax;
Отбелязва, че емисиите от CO2, предизвикани от международната търговия, могат да бъдат намалени значително; призовава възникващите транспортни и екологични разходи да бъдат калкулирани в цените на продуктите (интернализиране на външни разходи), по-специално чрез включване на морските превози, които покриват 90 % от транспорта в международната търговия, в европейската схема за търговия с емисии;
Observes that CO2 emissions caused by international trade can be substantially reduced,calls for the transport and environmental costs generated to be incorporated into the prices of products (internalisation of external costs), particularly by including shipping, which accounts for 90% of the transport used in international trade, in the European Emissions Trading Scheme (ETS);
Призовава Комисията и държавите-членки да направят всичко възможно, за да постигнат правно обвързващо споразумение за намаляване на емисиите от корабоплаването в рамките на Международната морска организация;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
Счита, че е важно международните ангажименти, свързани с намаляването на емисиите на газове с парников ефект, да се прилагат също и по отношение на международния въздушен превоз и корабоплаването;
Considers it important that international commitments relating to reducing GHG emissions also apply to international air transport and shipping;
Подчертава, че нарастването на свързаните с транспорта и международната търговия емисии на CO2 намалява ефективността на стратегията на ЕС във връзка с изменението на климата; счита, че това дава сериозно основание за преминаване от насочена към износа стратегия за развитие към вътрешно развитие, основано върху разнообразно и местно потребление и производство в развиващите се страни; припомня, че подобна стратегия би се отразила положително на заетостта както в ЕС, така и в развиващите се страни;
Underlines that the rise of CO2 emissions related to transport and international trade undermines the effectiveness of the EU climate change strategy; takes the view that this makes a strong case for shifting from an export-led development strategy towards endogenous development based on diversified and local consumption and production in developing countries; recalls that such a strategy would have positive effects on employment both in the EU and in developing countries;
Счита, че докато свързаните с въздействието върху климата разходи не станат част от цената на транспорта, насърчаването на устойчивото местно производство следва да се насърчава, особено чрез по-добро информиране на потребителите;
Considers that, for as long as the climate cost does not appear in the price of transport, the promotion of sustainable local production should be encouraged, particularly through better information to consumers;
Изисква с цел гарантиране на съгласуваността между политиките в областта на търговията и климата на Европейския съюз, изготвянето на въглероден баланс на всяка търговска политика, евентуалната промяна на тази политика с цел подобряване на този баланс, както и задължителното вземане на компенсаторни мерки - политическо, технологично, финансово сътрудничество, в случай на отрицателен баланс за климата;
Calls for consistency between the European Union's trade and climate policies to be guaranteed by the calculation of a carbon balance for each trade policy, for this policy to be amended if necessary to improve this balance, and for the obligation that compensatory measures – in the form of political, technological and financial cooperation – be taken when this balance is negative for the climate;
Настоятелно призовава ЕС да използва всеобхватните екологични разпоредби в двустранните и регионалните търговски споразумения като средство на политиката за развитие, като подчертава необходимостта от правилно прилагане на екологичните клаузи и механизми за сътрудничество за насърчаване на трансфера на технологии, техническата помощ и изграждането на капацитет;
Urges the EU to use the comprehensive environmental provisions in bilateral and regional trade agreements as a development tool, emphasising the need for proper implementation of environmental clauses and cooperation mechanisms to promote technology transfer, technical assistance and capacity building;
Призовава Комисията систематично да включва екологични клаузи в търговските споразумения, сключвани с държавите извън ЕС, по-специално във връзка с намаляването на емисиите на CO2 и трансфера на технологии, характеризиращи се с ниско равнище на емисии;
Calls on the Commission systematically to include environmental clauses in trade agreements concluded with non-EU countries, with particular regard to reducing CO2 emissions and the transfer of low-emission technology;
Приветства въвеждането на измерението на изменението на климата в оценките на въздействието върху устойчивостта по отношение на търговските споразумения ; отбелязва обаче факта, че в някои случаи, като например при Евро-средиземноморското споразумение за свободна търговия, оценката на въздействието върху устойчивостта сочи, че споразумението ще има неблагоприятни последици върху климата, на които не е било обърнато внимание преди сключването на споразумението; счита, че търговските споразумения не следва по никакъв начин да накърняват многостранните споразумения в областта на околната среда;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);
Застъпва становището, че екологичните критерии трябва да се въведат в реформата на GSP;
Takes the view that environmental criteria must be introduced in the reform of the GSP;
застъпва становището, че Комисията следва да се придържа към хармонизирана рамка в своите стратегии за преговаряне по отношение на търговската и екологичната политика, така че да не дава на партньорите си никакъв повод за безпокойство относно търговските бариери, като същевременно осигури спазване на нейните обвързващи цели за борба срещу изменението на климата;
Takes the view that the Commission should follow a harmonised framework in its negotiating strategies in respect of trade and environmental policy, so as not to give partners any cause for concern about trade barriers, while at the same time ensuring compliance with its binding targets for combating climate change;
Счита, че дипломацията по въпросите на климата следва да се води с повече енергия и последователност в търговските отношения на ЕС с държави, които не са обвързани с многостранни споразумения за опазване на околната среда;
Considers that ‘climate diplomacy’ should be pursued with greater vigour and consistency in the EU's trade relations with States which are not bound by multilateral environmental protection agreements;
Признава, че съгласуването на европейските политики в областта на търговията и на климата може да се използва или разглежда от страните партньори като скрит начин за намаляване на нашия внос и увеличаване на износа;
Recognises that efforts to make European Union trade and climate policies consistent can be used or perceived by partner countries as a roundabout way of reducing our imports and increasing our exports;
Във връзка с това настоява върху значението на провеждането на преговори с тези страни относно всяка мярка, която Съюзът би могъл да вземе, в частност корекциите по границите, и върху необходимостта за Съюза да поддържа своите ангажименти за помощ в областта на климата за развиващите се страни;
Insists therefore on the importance of negotiations with these countries on all measures that the EU might take, in particular border adjustment measures, and on the need for the EU to abide by its climate aid commitments to developing countries;
Във връзка с това изразява безпокойство, че ранното финансиране, обещано от европейските страни в рамките на срещата на високо равнище по въпросите на климата в Копенхаген, произтича в известна степен от ангажименти, поети в рамките на публичните помощи за развитие, и ще бъде предоставено под формата на заеми, противно на исканията на Парламента; изисква Комисията да изготви доклад относно това финансиране, който ще позволи преценка на съответствието между реалността, поетите ангажименти и исканията на Парламента; наред с това призовава за по-добра координация на финансирането по отношение на неговото тематично и географско използване;
Is thus concerned that part of the ‘prompt start’ funding promised by European countries at the climate summit in Copenhagen comes from commitments made in the framework of official development aid and is delivered in the form of loans, contrary to Parliament's requests; asks the Commission to compile a report on this funding to assess whether the real situation matches the commitments made and Parliament's requests; calls also for the better coordination of funding in terms of its thematic and geographical use;
Припомня ангажимента на индустриализираните страни, сред които са държавите-членки на Съюза, за обмисляне на иновативно финансиране за борба срещу изменението на климата;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change;
Изразява убеждение, че мерките за борба срещу изменението на климата трябва да се основават на принципа на солидарност между индустриализираните и развиващите се страни и по възможност в тясно сътрудничество с ООН, СТО и останалите институции от Бретън Уудс; поради това призовава за разработването, заедно с развиващите се страни, нововъзникващите икономики и индустриализираните страни, на глобална концепция за търговия с емисии и облагане на енергията и емисиите на парникови газове с цел, от една страна, да се предотврати мигрирането на предприятия (изместване на въглеродни емисии) и, от друга страна, да се генерират финансови средства за мерки за борба срещу изменението на климата и ограничаване на неговите последици и приспособяване към тях;
Is convinced that measures to combat climate change must be based on the principle of solidarity between industrialised and developing countries and possibly in closer cooperation with UN, WTO and the other Bretton Woods institutions; calls, therefore, for an overall strategy for emission trading and the taxation of energy and greenhouse gas emissions to be devised jointly with developing countries, emerging countries and industrialised countries in order, on the one hand, to prevent an exodus by businesses (carbon leakage) and, on the other hand, to generate funding for measures to combat climate change and to reduce and adjust to its consequences;
Подчертава, че увеличаващият се трансфер на технологии към развиващите се страни като начин за изместване на въглеродни емисии ще бъде изключително важен елемент на действията по отношение на климата след 2012 г.; изразява съжаление поради факта, че трансферът на технологии представлява само малка част от официалната помощ за развитие; настоятелно призовава държавите-членки да предоставят допълнителна техническа и финансова помощ за развиващите се страни за посрещане на последиците от изменението на климата, изпълнение на свързаните с климата стандарти и включване на открити оценки на въздействието на стандартите, етикетирането и сертифицирането върху развитието;
Stresses that increasing technology transfer to developing countries as a means to address carbon leakage will be a critical component of a post-2012 climate regime; deplores the fact that technology transfer makes up only a small share of official development aid; urges Member States to deliver additional technical and financial assistance for developing countries to face the consequences of climate change, to meet climate-related standards and to include upfront development impact assessments of standards, labelling and certification;
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на председателя на Европейския съвет, на Съвета и на Комисията, на националните парламенти, както и на изпълнителния секретар на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и 16-ата Конференция на страните (COP 16).
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Резолюция на Европейския парламент от 25 ноември 2010 г. относно корпоративната социална отговорност в международните търговски споразумения ( 2009/2201(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements ( 2009/2201(INI) )
като взе предвид членове 12, 21, 28, 29, 30 и 31 от Хартата на основните права на Европейския съюз,
having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 30 and 31 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
като взе предвид членове 2, 3 и 6 от Договора за Европейския съюз,
having regard to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union,
като взе предвид членове 9,10, 9, 48, 138, 139 и 153 от Договора за функционирането на Европейския съюз,
having regard to Articles 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
като взе предвид ръководните принципи на ОИСР по отношение на мултинационалните предприятия, тристранната принципна декларация относно мултинационалните предприятия и социалната политика на Международната организация на труда (МОТ), кодексите за поведение, договорени под егидата на международни организации като ФАО, СЗО и Световната банка, както и усилията, положени под егидата на Конференцията на ООН за търговия и развитие за регулиране на дейностите на предприятията в развиващите се страни,
having regard to the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the International Labour Organisation's (ILO) tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy, the codes of conduct agreed under the auspices of international organisations such as the FAO, the WHO and the World Bank, and the efforts made under the auspices of UNCTAD to regulate the activities of enterprises in developing countries,
като взе предвид инициативата „Глобален договор“, чието начало беше поставено от ООН през септември 2000 г., доклада на генералния секретар на ООН, озаглавен „Към световни партньорства – по-широко сътрудничеството между Организацията на обединените нации и всички съответни партньори, по-специално частния сектор“, от 10 август 2005 г. (05-45706 (E) 020905), обявяването на 9 октомври 2006 г. на „Глобалния договор“ и на Глобалната инициатива за отчитане на ООН, както и принципите за отговорно инвестиране, представени през януари 2006 г. от ООН и координирани в рамките на Финансовата инициатива на Програмата на ООН за околната среда и „Глобалния договор“ на ООН,
having regard to the Global Compact initiative launched by the United Nations in September 2000, the report of the United Nations Secretary-General of 10 August 2005 entitled ‘Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector’ (05-45706 (E) 020905), the announcement of the United Nations Global Compact and Global Reporting initiatives on 9 October 2006, and the principles governing responsible investment launched in January 2006 by the United Nations and coordinated by the UNEP Finance Initiative and the UN Global Compact,
, осъвременените насоки на Г3 за изготвянето на доклади относно устойчивото развитие, публикувани на 5 октомври 2006 г., и насоките на Г4, които се подготвят понастоящем от Глобалната инициатива за отчитане,
the updated G3 Guidelines concerning the drafting of reports on sustainable development, published on 5 October 2006, and the G4 Guidelines currently being drawn up by the GRI,
като взе предвид резултатите от световната среща на високо равнище по въпросите на устойчивото развитие, състояла се през 2002 г. в Йоханесбург, и в частност отправения призив за предприемане на инициативи в областта на корпоративната социална отговорност (КСО), както и заключенията на Съвета от 3 декември 2002 г. относно предприемането на последващи мерки след срещата на високо равнище http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0866694.pdf?OpenElement
having regard to the outcome of the United Nations Summit on Sustainable Development held in 2002 in Johannesburg, and, in particular, the call for initiatives in the area of corporate social responsibility (CSR), and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
като взе предвид параметрите и механизмите за сертифициране и етикетиране, насочени към поведението на предприятията в областта на устойчивото развитие, изменението на климата или намаляването на бедността, като стандарта SA 8000, който се отнася до забраната на детския труд, и стандартите на Afnor и ISO в областта на устойчивото развитие,
having regard to the benchmarks and certification and labelling schemes which deal with the behaviour of corporations in the areas of sustainable development, climate change and poverty reduction, such as the SA 8000 standard, which relates to the ban on child labour, and the AFNOR and ISO standards on sustainable development,
като взе предвид процеса от Кимбърли относно контрола върху търговията с необработени диаманти,
having regard to the Kimberley process on the monitoring of the trade in raw diamonds,
като взе предвид инициативите, подети в различните държави-членки за насърчаване на корпоративната социална отговорност, и по-специално създаването в Дания на правителствения център за корпоративна социална отговорност, който координира законодателните инициативи на правителството в тази насока и изготвя практически инструменти, предназначени за предприятията http://www.csrgov.dk
having regard to the initiatives taken in the various Member States to promote corporate social responsibility, in particular the establishment in Denmark of the Government CSR Centre, which coordinates governmental legislative initiatives to foster CSR and devises practical tools for undertakings http://www.csrgov.dk
като взе предвид международните конвенции относно околната среда като Монреалския протокол за веществата, които нарушават озоновия слой (1987 г.), Базелската конвенция за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци (1999 г.), Протокола за биологичната сигурност от Картахена (2000 г.) и Протокола от Киото (1997 г.),
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1999), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
като взе предвид становището на Комитета на регионите от 14 март 2003 г. относно Зелената книга, озаглавена „Насърчаване на създаването на европейска рамка за корпоративна социална отговорност“,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 14 March 2003 on the Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’,
като взе предвид окончателния доклад и препоръките на многостранния европейски форум относно корпоративната социална отговорност от 29 юни 2004 г, включително седмата препоръка в подкрепа на мерките, целящи създаването на подходяща нормативна рамка,
having regard to the final report and the recommendations of the European Plurilateral Forum on CSR of 29 June 2004, including the seventh recommendation supporting measures to establish an appropriate legal framework,
като взе предвид Зелената книга на Комисията, озаглавена „Насърчаване на създаването на европейска рамка за корпоративна социална отговорност“ ( COM(2001)0366 ), включена впоследствие в Бялата книга, озаглавена „Съобщение на Комисията относно корпоративната социална отговорност: принос на предприятията за устойчивото развитие“ ( COM(2002)0347 ),
having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’ ( COM(2001)0366 ), subsequently incorporated into the White Paper entitled ‘Communication from the Commission concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development’ ( COM(2002)0347 ),
(предмет на уведомление номер C(2001)1495),
(notified under document No C(2001)1495),
като взе предвид съобщението на Комисията от 18 май 2004 г., озаглавено „Социалното измерение на глобализацията – приносът на политиката на ЕС за осигуряването на всеобщ достъп до ползите“ ( COM(2004)0383 ),
having regard to the Communication from the Commission of 18 May 2004 entitled ‘The Social Dimension of Globalisation – the EU's policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
като взе предвид съобщението на Комисията от 22 март 2006 г. до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет, озаглавено „Прилагане на партньорството за растеж и работни места: Да направим Европа отличен пример по въпросите на корпоративната социална отговорност“ (COM(2006) 0136),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee of 22 March 2006 entitled ‘Implementing the partnership for growth and jobs: making Europe a pole of excellence on corporate social responsibility’ ( COM(2006)0136 ),