natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Изтъква, че дисбалансите в хранителната верига, както са описани в съобщението на Комисията озаглавено „По-добре функционираща верига на предлагането на храни в Европа“, често поставят първичните производители в неизгодно положение; припомня, че възникналите във връзка с това положение допълнителни разходи ограничават възможностите за инвестиции на първичните производители;
Stresses that the imbalances in the food chain, as described in the Commission communication entitled ‘A better functioning food supply chain in Europe’, often place primary producers at a disadvantage; recalls that primary producers have limited scope for investment on account of the extra costs which this situation entails;
Подчертава, че бюджетът на Европейския съюз трябва да предвижда достатъчно кредити, които да дават възможност на Комисията изпълнява своите задачи по наблюдението, при необходимост да подкрепя производителите и да противодейства на загубата на конкурентоспособност, с която се сблъскват производителите в резултат на приемането на нови и променящи се стандарти по отношение на хуманното отношение към животните, като има предвид, че цената на тези стандарти не се отразява на цената, получавана от селскостопанските производители, когато продават своите продукти;
Stresses that the European Union budget must include sufficient appropriations to enable the Commission to perform its monitoring tasks, to support producers where necessary and to counter the loss of competitiveness faced by producers as a result of the adoption of new and changing animal welfare standards, bearing in mind that the cost of these standards is not passed on in the price received by farmers when they sell their products;
Подчертава, че конкурентоспособността на сектора на животновъдството следва да бъде подобрявана и повишавана чрез поощряване и спазване на действащите разпоредби относно хуманното отношение към животните и съобразно с изискванията за защита на околната среда;
Stresses that the competitiveness of the farming sector should continue to be improved and strengthened through the promotion of and compliance with the animal welfare rules in force, and also in accordance with environmental protection requirements;
Призовава държавите-членки да гарантират ефикасното и пропорционално санкциониране на всяко нарушение на правилата на ЕС за хуманно отношение към животните и придружаването на тези санкции във всеки отделен случай от подробни сведения и напътствия от страна на компетентните органи, както и от съответни коригиращи мерки;
Calls on the Member States to ensure that any violations of EU animal welfare rules result in effective and proportionate penalties, and that in each individual case these penalties are accompanied by comprehensive guidance and advice from the competent authorities and appropriate corrective actions;
Призовава държавите-членки да предприемат подходящи мерки за предотвратяване на нарушаването на разпоредбите относно хуманното отношение към животните в бъдеще;
Calls on the Member States to take appropriate steps to prevent breaches of animal welfare regulations in the future;
Приветства значителното намаляване на употребата на антибиотици при животните в държавите-членки, следа като използването им за подобрител на растежа беше забранено в ЕС, докато то все още е разрешено в САЩ и някои други страни; въпреки това очаква от комисията и държавите-членки да разгледат по отговорен начин нарастващия проблем с устойчивостта срещу антибиотици при животните; призовава Комисията да събира и анализира данни за употребата на продукти, свързани със здравето на животните, в това число и антибиотици, с оглед осигуряването на ефективното използване на подобни продукти;
Welcomes the considerable reduction in the use of antibiotics for animals in the Member States since their use as a growth promoter was banned in the EU, while still being allowed in the US and some other countries; expects, however, the Commission and the Member States to address the growing problem of antibiotic resistance in animals in a responsible way; calls on the Commission to collect and analyse data on the use of animal health products, including antibiotics, with a view to ensuring the effective use of such products;
Призовава към оценка и по-нататъшно развитие на проекта „Welfare Quality“ за хуманно отношение към животните, по-специално по отношение на опростяване на инструментите и тяхното приложение на практика;
Calls for an assessment and further development of the Animal Welfare Quality Project, particularly as regards the instrument's simplification and practical application;
Счита, че при вносните продукти измерването на показателите за хуманно отношение към животните ще се окаже сложно; подчертава, че не следва тези инструменти, без да се поставя под въпрос тяхната полза или значение, да нарушават условията на конкуренция в ущърб на европейските производители;
Considers that it will prove complex to measure these animal welfare indicators in the case of imported products; stresses that, without calling into question their utility or validity, these tools should not distort competition to the detriment of European producers;
Призовава Комисията, въз основа на окончателния доклад по проекта „Welfare Quality“ за хуманно отношение към животните, да предложи пробен период за оценката на хуманното отношение към животните в рамките на Европейския съюз, като се използват методите, разработени от проекта „Welfare Quality“ за хуманно отношение към животните;
Calls on the Commission, on the basis of the final report of the Animal Welfare Quality Project, to propose a trial period for the assessment of animal welfare within the European Union using the methods developed in the Animal Welfare Quality Project;
В този контекст призовава държавите-членки да използват по-добре наличните от фондовете за развитие на селските райони на ЕС и от седмата рамкова програма (2007-2013 г.) на ГД „Изследвания“ възможности за подкрепа на приложните изследвания и инвестициите в иновации и модернизации, които допринасят за хуманното отношение към животните; освен това призовава държавите-членки и Комисията за по-големи финансови инвестиции за изследвания и развитие на нови технологии и техники в сферата на хуманното отношение към животните;
Calls on the Member States in this context to make better use of the opportunities for support for applied research and investment in innovation and modernisation beneficial to animal welfare which is available from EU rural development funds and DG Research's 7th Framework Programme (2007-2013); calls also on the Member States and the Commission to step up financial investment in research and the development of new technologies and techniques in the field of animal welfare;
Призовава Комисията и държавите-членки да положат сериозни усилия, за да гарантират, че насоките за хуманно отношение към животните на OIE поощряват добрите стандарти за хуманно отношение, които отразяват подобаващо научните доказателства в тази област;
Calls on the Commission and the Member States to use their best efforts to ensure that the OIE guidelines on animal welfare encourage good standards of welfare that properly reflect the scientific evidence in this field;
Резолюция на Европейския парламент от 5 май 2010 г. относно селското стопанство в ЕС и изменението на климата ( 2009/2157(INI) )
European Parliament resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change ( 2009/2157(INI) )
като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Адаптиране спрямо изменението на климата: предизвикателство за европейското селско стопанство и селски райони“ ( SEC(2009)0417 ),
having regard to the Commission staff working document entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ),
като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Ролята на европейското селско стопанство по отношение на смекчаването на изменението на климата“ ( SEC(2009)1093 ),
having regard to the Commission staff working document entitled ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
като взе предвид резолюцията си от 12 март 2009 г. относно „предизвикателството, свързано с влошаването на състоянието на селскостопанските земи в ЕС и по-специално в Южна Европа: противодействие чрез инструментите на ЕС в областта на общата селскостопанска политика (ОСП)“ Приети текстове, P6_TA(2009)0130 .
having regard to its resolution of 12 March 2009 on ‘the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments’ Texts adopted, P6_TA(2009)0130 .
COP 15)“ Приети текстове, P7_TA(2009)0089 .
having regard to its resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted, P7_TA(2009)0089 .
като взе предвид доклада на Международната оценка на селскостопанските науки и технологии за развитие (IAASTD), изготвен от Организацията на ООН за прехрана и земеделие и Световната банка и подписан от 58 държави,
having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
като взе предвид доклада на комисията по земеделие и развитие на селските райони ( A7-0060/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0060/2010 ),
като има предвид, че изменението на климата в резултат на натрупваните в миналото парникови газове в атмосферата е научна констатация, която може да има сериозни последствия за екосистемите;
whereas the climate change caused by the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere is a scientifically established fact that may have a serious impact on ecosystems,
като има предвид, че селското стопанство е пряко засегнато, тъй като става въпрос за една от икономическите дейности, които управляват природните ресурси в полза на човечеството;
whereas agriculture is directly affected, since it is one of the many economic activities that manage natural resources for the benefit of humankind,
като има предвид, че измененията на климата са сред най-сериозните заплахи за околната среда, а също и в социално и икономическо отношение, тъй като по отношение на производителността на селскостопанските култури се регистрират колебания от година на година поради нейната висока степен на зависимост от крайните климатични условия и това непряко се отразява върху всички икономически сектори, въпреки че най-уязвимо остава селското стопанство;
whereas climate change poses one of the most serious threats not only to the environment, but to the economy and society as well, with crop yields fluctuating from one year to the next, heavily influenced by the variation in extreme climate conditions, which has an implicit impact on every sector of the economy, although agriculture remains the most vulnerable,
като има предвид, че селското стопанство допринася за изменението на климата като един от главните източници на два важни вида емисии на парникови газове (диазотен оксид и метан), които се отделят при различни, биологични процеси, свързани със селскостопанското производство, като същевременно в голяма степен понася неблагоприятното въздействие на това изменение;
whereas agriculture, as one of the main sources of two major GHGs (nitrous oxide and methane) which are generated by various biological processes linked to agricultural production is contributing to climate change while also being very vulnerable to its adverse impact,
като има предвид, че емисиите на парникови газове, предизвикани от селското стопанство (включително от животновъдния сектор), намаляха с 20% в ЕС на 27-те за периода от 1999 г. до 2007 г. и в рамките на Европейския съюз частта на селското стопанство в емисиите на парникови газове намаля от 11% през 1990 г. на 9,3% през 2007 г., което се дължи по-специално на увеличаване на ефективността на селското стопанство на ЕС, непрекъснати иновации и използване на нови техники, както и на по-устойчиво използване на торовете и новите реформи на ОСП;
whereas GHG emissions from agriculture (including livestock farming) declined by 20% in the EU-27 between 1999 and 2007 and the proportion of the Union's GHG emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of the increased efficiency of EU agriculture, constant innovations and the use of new techniques, the more effective use of fertilisers and the recent reforms of the CAP,
като има предвид, че селското и горското стопанство са основните икономически сектори, които могат да улавят CO2, отделян в резултат от човешките дейности, да го запазват и съхраняват в почвата благодарение на капацитета си да играят ролята на резервоар и да го фиксират в растенията чрез фотосинтезата; като има предвид, че тези сектори разполагат следователно с голям потенциал за положително участие в усилията за смекчаване на затоплянето;
whereas agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO2 produced by human activities, to accumulate and store it in the soil by acting as sinks, and to fix it in plants through photosynthesis; whereas these sectors consequently have considerable potential to make a positive contribution to global warming mitigation efforts,
като има предвид, че глобалното затопляне вече се отразява по отрицателен начин върху селското стопанство в Европейския съюз (включително намаляване на водните ресурси, засоляване и по чести суши, опустиняване, силно увеличаване на количеството валежи през зимата и наводнения в северните части, застрашеност на ниско разположените крайбрежни зони от покачването на морското равнище и опасност от засоляване, явлението бури и други крайни метеорологични явления, ерозия и свличане на терени, както и размножаване на опустошаващи реколтата насекоми и разпространение на болести по животните и растенията и др.) и че очакваното ускоряване на тези явления би могло да има сериозни икономически, социални и екологически отражения върху селското и горското стопанство и туризма;
whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
като има предвид, че селското стопанство разполага както с капацитет за адаптиране , така и с капацитет за смекчаване на последиците от изменението на климата, благодарение на натрупаните познания и умения на селскостопанските производители, на една силна ОСП и на развитието на изследванията и иновациите, но и че са необходими значителни усилия, тъй като става въпрос за естествени процеси, които трудно се овладяват;
whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers‘ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
като има предвид, че европейското селско стопанство представлява резерв от работни места, който е целесъобразно да се опазва и развива;
whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
като има предвид, че селското стопанство остава жизнено важно за поддържането на активността на хората в европейските селски територии, по-конкретно посредством широкия набор от услуги, които земеделските стопани могат да предоставят на останалата част от обществото;
whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
като има предвид, че целите на Европейския съюз в областта на развитието на възобновяеми енергийни източници пряко засягат селското стопанство, и че това развитие може значително да допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове;
whereas the Union's objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
като има предвид, че една от основните функции на селското стопанство на ЕС е да осигурява хранителни продукти за населението на Съюза;
whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union's population,
като има предвид, че Европейският съюз трябва да бъде лидер в борбата срещу глобалното затопляне;
whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
Посочва, че селското и горското стопанство на ЕС могат да допринесат за постигане на целите на ЕС за смекчаване на последиците от изменението на климата, като предлагат решения и подкрепа с цел да се спомогне за ограничаване и намаляване на техните емисии на парникови газове, спомагат за съхраняването на CO2 в почвата, развиват производството на енергия от устойчиви възобновяеми енергийни източници и максимизират функцията на фотосинтеза; подчертава, че за тази цел е необходимо да се насърчава развиването на селско стопанство, което произвежда търгуеми и нетъргуеми блага и използва възможно най-ефективно потенциала и естествените ресурси на всяка екосистема, а също така съчетава икономическите, екологическите и социалните резултати, както и задължението за хуманно отношение към животните, така че да се подобри неговата устойчивост;
Affirms that EU agriculture and forestry can contribute to achieving the Union's climate change mitigation objectives by finding ways and support to help reduce its GHG emissions, promoting CO2 sequestration in the soil, developing the production of sustainable renewable energies, and maximising the photosynthesis function; emphasises that, to this end, it is essential to foster the development of an agriculture producing tradable and non tradable goods which exploit the potential and natural resources of each ecosystem as efficiently as possible and which reconcile economic, environmental and social performance as well as animal welfare imperatives so as to improve its sustainability;
Счита, че в случай на по-активно ангажиране на селското стопанство в световния процес на ограничаване на изменението на климата е необходимо да се вземат мерки, така че да се следи да не се влоши конкурентната позиция на селскостопанския и хранително-промишлен сектор на Европейския съюз на световния пазар;
Considers that, if agriculture is to be more actively involved in the global process of curbing climate change, care must be taken to ensure that the competitive position of the EU's agri-foodstuffs sector in the world market does not suffer;
Счита, че биологичното селско стопанство, екстензивното използване на пасища и прилагането на комбинирани методи за производство са част от алтернативите за едно по-екологично селскостопанско производство; подчертава обаче, че трябва да се намерят решения, даващи възможност на традиционното селско стопанство, което обхваща по-голямата част от европейските селскостопански земи, да допринесе в значителна степен за устойчиво управление на околната среда;
Takes the view that organic farming, extensive grazing and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems needing further development; emphasises, however, the need to find ways to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland;
Признава, че иновациите трябва да играят важна роля за ограничаване на въздействието на селското стопанство върху изменението на климата и върху околната среда;
Recognises that innovation has a major role to play in reducing the impact agriculture has on climate change and in lowering its environmental impact;
Призовава по-специално за това бъдещата ОСП да насърчава, чрез действия по информиране и обучение и стимулиращи мерки, практики, които допринасят за подобряване на ефективността и потенциала на селското стопанство за намаляване на отделянето на парникови газове и за улавянето на въглерода, например:
Calls, in particular, for the future CAP to encourage – through the provision of information, training and incentives – practices that contribute to improving the efficiency of agriculture and its potential to reduce GHG emissions, and to improving carbon sequestration, including:
техниките, съчетаващи адаптирана и опростена обработка на почвата, гарантираща растително покритие (като например намалена обработка или без обработка, запазване на остатъците от реколта в нивите) и позволяващи междинни култури и ротация на културите, което от своя страна максимизира фотосинтезата и благоприятства обогатяването на почвите с органични вещества, както бе доказано чрез проекта SoCo, лансиран по инициатива на Европейския парламент;
simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament's instigation;
опазването и развитието на залесяването и повторното залесяване, развитието на горското земеделие, засаждането на живи плетове, развитието на гористи зони в парцелите, на тревисти системи за постоянни или временни пасища;
the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
въвеждане на методи за стопанисване, чрез които уловеният от горите въглерод може да се съхранява в тях по-дълго;
the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
по-добро стопанисване на земите и минералите и позходящо опазване на земите, богати на въглерод, като торфищата и влажните зони (отглеждане на подходящи растения, като тръстики, вместо пресушаване);
better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
модернизацията на земеделските стопанства (изолация на сгради, енергоспестяващо оборудване, използване на възобновяеми енергии) и по-ефективни производствени вериги,
farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
съвременни технологии за хранене на животните, разпръскване/използване на естествените торове и за складиране, чрез които емисиите на метан могат да бъдат значително намалени;
modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
енергийно оползотворяване на биомасата, получена при производството на хранителни продукти, което не само води до използването на отпадъци и странични продукти, но и допринася за намаляването на емисиите на CO2;
the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
отглеждането на дървесни и тревни енергийни растения (култури) в заливните долини и влажните зони, върху песъчливи почви и площи, които са по-слабо пригодени за селскостопански цели, за да се абсорбира СО2 и да се увеличи улавянето на въглерод;
the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO2 absorption and carbon sequestration;