natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Три от държавите-членки на ЕС са и членки на Арктическия съвет, а Исландия кандидатства за членство в Съюза.
Three of the EU Member States are also Members of the Arctic Council, while Iceland applied for membership in the EU.
Освен това Норвегия и Исландия са тясно свързани с политиките на ЕС чрез Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП), а ЕС има и Споразумение за партньорство с Гренландия, която не е член на Съюза.
In addition Norway and Iceland are interlinked closely with EU policies trough the EEA agreement, and the EU also has a Partnership agreement with Greenland, which is not part of the EU.
Въпреки че няма арктическа брегова линия, ЕС вече е арктически участник в редица релевантни области
In spite of not having an Arctic coast line, the EU already is an Arctic player in a number of relevant fields
За обширен преглед на правната компетентност на ЕС по отношение на Арктика и за подробна секторна оценка: Timo Koivurova и др., „Компетентността на ЕС по отношение на Арктика”, проучване, поръчано от ЕС. .
For a comprehensive overview of legal competences of the EU with regard to the Arctic and for a detailed sectoral assessment: Timo Koivurova et al., ‘EU Competences affecting the Arctic’, study commissioned by the EP. .
Следва да се отбележи, че Договорът от Лисабон промени вътрешните процедури на ЕС в посока по-силно участие на Европейския парламент като съзаконодател.
It is worth noting that the Lisbon Treaty changed the internal procedures of the EU towards a stronger involvement of the European Parliament as co-legislator.
При по-внимателно вглеждане става ясно, че Арктика ще има голямо значение по редица причини.
Taking a closer look, the Arctic will be of major importance for a number of reasons.
Изменението на климата е основният двигател на промяната както в Арктика, така и другаде.
Climate change is the main driver of change in the Arctic as elsewhere.
Общоприето е, че Арктика е регион, който е засегнат по-рано и по-тежко от изменението на климата и от замърсяването, произтичащо от индустриализираните и развиващите се части на света.
It is commonly agreed, that the Arctic is a region that is affected earlier and more heavily by climate change and pollution originating in the industrialised or developing parts of the world.
Този въпрос е необходимо да бъде решаван на световно равнище, тъй като причините му са извън Арктика и също така ще засегнат целия свят.
This question needs to be dealt with on a global level, since its causes lie outside the Arctic and in turn will also affect the whole globe.
В международен контекст ЕС вече е и ще продължи да бъде на водеща позиция в областта на научноизследователската дейност и на политиките по отношение на околната среда и изменението на климата.
The EU is already a frontrunner in research and in environmental and climate change policies in the international context and will continue to be so.
Въпреки борбата с изменението на климата ЕС трябва да признае необходимостта да се адаптира към неизбежните промени, както и да разполага с разумна оценка на рисковете, заплахите, предизвикателствата и възможностите, до които ще доведат тези промени.
Notwithstanding the fight against climate change, the EU must acknowledge the need to adapt to the unavoidable changes as well as have a rational assessment of the risks, threats, challenges and opportunities those changes entail.
Увеличаващото се население на света ще изисква устойчиво и отговорно управление на наличните и необходимите ресурси.
A growing world population will demand the sustainable and responsible management of the resources available and needed.
Това ще бъде вярно както по отношение на живите ресурси като рибата, които ще допринасят за прехраната на световното население, така и с оглед на неживите ресурси като природния газ, нефта или минералите.
This will be true with regard to living resources like fish that will contribute to feeding the world population, but also with respect to non living resources like gas and oil or minerals.
В това отношение не е правилно възприемането на Арктика като древно и недокоснато място, което има нужда единствено да бъде опазвано.
In that respect the perception of the Arctic as a pristine and untouched place that solely needs to be preserved is not correct.
Арктика, за разлика от Антарктика, е населена и има традиция в употребата на своите ресурси.
The Arctic, unlike the Antarctic is inhabited and has a tradition of making use of its resources.
По-специално автохтонното население на Севера има дълга история на устойчиво използване на тези ресурси и категорично отхвърля идеята да живее в музей, а обратно – изразява своята воля за развитие.
In particular the indigenous people of the north have a long history of sustainable use of those resources and explicitly reject the idea of ‘living in a museum’ but rather express their will to develop.
Тъй като появата на нови икономики води до увеличаване на необходимостта от ресурси, енергия и минерали, ЕС има реален интерес да се гарантира сигурност на доставките на ресурси и енергия, необходими за населението и промишлеността в Европа.
Since the rise of new economies is resulting in an increasing need for resources, energy and minerals, the EU has a natural interest in ensuring security of supply of resources and energy needed for the population and industries in Europe.
Някои партньори в Арктика вече имат основен принос за доставките на енергия, суровини, а също и риба, за Европа.
Some partners in the Arctic are already today major contributors when it comes to the supply of energy, raw materials and also fish for Europe.
Голямото разнообразие от ресурси, потенциалът за възобновяема енергия, произведена от вятъра или от вълните, и безценното разнообразие на арктическата биосфера могат да бъдат развивани и опазвани само чрез холистичен и устойчив подход, опиращ се на екосистемата, така както е очертан в Интегрираната морска политика на ЕС или в интегрираните планове за управление, например на Норвегия за Баренцово море.
The great variety of resources, the potential for renewable energy produced by wind or waves and the invaluable diversity of the Arctic biosphere can only be developed and protected in a holistic and sustainable ecosystem-based-approach as sketched in the EU’s Integrated Maritime Policy or in the integrated management plans for example by Norway in the Barents Sea.
Тъй като се счита, че около една пета от оставащите запаси на въглеводород ще бъдат открити в Арктика, тези ресурси може да бъдат от особено значение за ЕС, докато бъде постигната целта за нисковъглеродна икономика.
Since it is estimated that about a fifth of the remaining hydrocarbon resources are to be found in the Arctic these resources might be of particular importance to the EU until the goal of a low carbon economy will be achieved.
Особено природният газ или втечненият природен газ имат най-ниско равнище на емисии на СО2 от всички традиционни форми на енергия и биха могли да осигурят основен дял в енергийната смес и да действат като мост към нисковъглеродна икономика
In particular natural gas or LNG has the lowest CO2 emission of all traditional energy forms and could provide a major part in the energy mix and thus function as a bridge into a low carbon economy.
За преглед на оценката на ресурсите в Арктика – Valur Ingimundarson „Геополитика на природните богатства на Арктика”, изследване, поръчано от ЕП. .
For an overview of Arctic resources assessment see Valur Ingimundarson ‘The geopolitics of Arctic Natural Resources’, study commissioned by the EP.
Като основен потребител на тези продукти, Европа следва ясно да покаже, че подкрепя само тези дейности, които се провеждат при спазването на най-високите стандарти в областта на околната среда, безопасността и администрацията, и съответно да насърчава сътрудничеството така, че най-добрите практики лесно да могат да бъдат прилагани другаде.
As a main consumer of those products, Europe should make clear that it supports only those activities that are conducted with the highest environmental, safety and administration standards available and hence foster cooperation in a way that best practices can easily be applied elsewhere.
Принципът на управление, опиращо се на екосистемата, би могъл да гарантира, че аспектите и интересите, включени в администрирането на определен регион, където дейности като риболов, корабоплаване, експлоатация на геоложките ресурси и други дейности са застъпени, са балансирани спрямо интересите да се опазва и защитава екосистемата.
The principle of an eco-system-based management could ensure that the aspects and interests included in the administration of a certain region where activities like, fishing, shipping, exploitation of geological resources and other activities overlap are balanced with the interest to preserve and protect the eco-system.
Друг важен интерес за ЕС и неговите държави-членки е развитието на нови световни търговски пътища.
Another major point of interest for the EU and its Member States is the development of new world trade routes.
Предприятията вече започнаха да проучват новите възможности.
Businesses have already begun to explore the new possibilities.
Миналото лято германското дружество за морски превози „Beluga” изпробва икономическите възможности, като изпрати два контейнерни кораба от Азия за Европа.
Last summer the German shipping company Beluga tested the economical possibilities by sending two container ships from Asia to Europe.
Разработването на пътищата през Северно море би направило търговията между Европа, Азия и Северна Америка по-бърза, което ще спести енергия, емисии и разходи, но също така и по-безопасна, тъй като ще се избягват моретата, в които има пирати, и икономически рискове при традиционните морски пътища
Developing the northern sea routes would make trade between Europe, Asia and North America faster, thus saving energy, emissions and costs, but also safer, avoiding the pirate ridden seas and included economical risks when using traditional sea routes.
За анализ – Moe/ Oystein „Отваряне на нови арктически корабоплаватели пътища”, проучване, поръчано от ЕП. .
For an analysis see Moe/ Oystein ‘Opening of new Arctic Shipping Routes’, study commissioned by the EP.
Ключова за развитието на тези морски пътища ще бъде предвидимостта, както в смисъл на безопасност и морско корабоплаване, така и от правна и политическа гледна точка.
Vital for the development of these sea routes will be the predictability both in terms of safety and marine shipping and in legal and political terms.
Независимо че условията в Арктика ще продължат да бъдат сурови, подобряването на технологиите за навигация и корабоплаване биха позволили по-добро използване на този път.
Even though conditions will remain harsh in the Arctic, the improvement of navigation and shipping technologies would enable a better use of this route.
Инвестициите в картографирането, наблюдението на морския лед, структурите за комуникация, издирване и спасяване и други подобни ще определят до каква степен този път може да се използва в идващите десетилетия.
These investments in mapping, sea ice observation, communication and search and rescue structures and alike will determine to what extent this route can be used in the coming decades.
Интересът от страна на нации като Китай, Южна Корея и Сингапур подчертава нарастващото значение, което се придава на тези морски пътища.
The interest of nations like China, South Korea and Singapore highlight the increased importance that is attributed to these sea routes.
ЕС, неговите държави-членки и европейските предприятия следва да бъдат активно ангажирани в сътрудничеството за разработването на тези морски пътища не само защото те ще бъдат от голямо значение за европейските предприятия, но по-специално, тъй като ЕС е в уникалната позиция също така да предложи някои от необходимите инструменти за развиване на този път, както показва по-доброто покритие и надеждност, които системата „Галилео” би могла да осигури в сравнение със съществуващите GPS системи.
The EU, its Member States and European businesses should be actively involved in cooperating in the development of those sea routes not only because they will be of major importance to European businesses, but in particular as the EU is in the unique position also to offer some of the tools needed to develop this route, as illustrated by the better coverage and reliability which the Galileo System could provide compared to the existing GPS Systems.
Като се припомнят горепосочените законни интереси и позиция на ЕС от гледна точка на финансиране на научни изследвания, корабоплаване, както и силата на потребителите, и като се вземе предвид икономическото значение на ЕС, Европа може да предложи много във връзка с опазването и устойчивото развитите на Арктическия регион.
Recalling the above mentioned legitimate interests and position of the EU in terms of funding of research, shipping, and consumer power and taking into account the EU’s economical importance, Europe has a lot to offer with regard to the protection and the sustainable development of the Arctic region.
Позицията на ЕС в Арктическия регион - геополитика и управление
The Position of the EU in the Arctic Region - Geopolitics and Governance
Важно е да се разбира и оценява реалното политическо и правно положение в Арктика, преди да се правят предложения за начина на справяне с рисковете и предизвикателствата.
It is important to understand and asses the actual political and legal situation in the Arctic before making any suggestions on how risks and challenges can best be dealt with.
В Арктическия регион няма правен или политически вакуум, както считат някои наблюдатели.
The Arctic region is not a legal or political vacuum as assumed by some observers.
Нещо повече, принципно той представлява море, заобиколено от държави с обширни изключителни икономически зони (ИИЗ), в които се прилагат техните правни режими.
Furthermore it is in principle a sea surrounded by states with far reaching EEZ’s on which their legal regime applies.
Има голям брой двустранни и няколко многостранни споразумения на национално и регионално равнище.
There is a large number of bilateral and some multilateral agreements on national and on regional level.
Освен това известен брой международни договори, организации и споразумения регулират сектори от значение за Арктика.
In addition, a number of international treaties, organisations and agreements regulate sectors of relevance to the Arctic.
Като се вземат предвид тези факти, става ясно, че идеята за Арктически договор, по модела на Договора за континента Антарктика, т.е. за земята, а не за морето, не само не се популяризира от народите и държавите в Арктика, но и не би била подходящ начин за справяне с предизвикателствата в Арктика, като една от причините е, че Антарктика е ненаселена и към нея няма претенции, в сравнение с населените и държавно контролирани зони в Арктика.
Having regard to those facts, it becomes clear that the idea of an Arctic Treaty, modelled along the Treaty for the continent of Antarctica, thus land not sea, uninhabited and unclaimed compared to inhabited and state controlled in the Arctic, is not only not promoted by the peoples and states in the Arctic, but also wouldn’t be an appropriate way to deal with the challenges in the Arctic.
Започване от начало, като се пренебрегне вече съществуващата правна рамка, включително за защита и съхраняване, и ангажиране с отнемащия десетилетие процес в рамките на ООН при неясната перспектива да се постигне някакво международно споразумение за Арктика, би довело до там да не се разглеждат и третират практическите и належащи въпроси в Арктика.
To start from scratch, neglecting the already existing legal framework, also for protection and preservation, and to engage in a decade long UN Process with the unclear prospect of getting a somewhat international agreement on the Arctic, would result in not dealing with the practical and pressing issues in the Arctic.
Всички държави приеха да следват международното публично право при решаването на спорове и освен това подадоха или ще подадат пред комисията на ООН съответни искания за удължаване на зоната на континенталния шелф.
All the states have submitted to follow Public International Law in the settlement of disputes and furthermore have or will submit their respective claims for the prolonging of the continental shelf zone to the relevant UN Commission.
Следователно, като се погледне правната карта на Арктика става ясно, че почти цялата област е или ще бъде част от ИИЗ на една от страните.
Thus looking at the legal map of the Arctic it becomes obvious, that almost all the area is or will be within the EEZ of one of the parties.
Само много малки части са предмет на припокриващи се искания и както беше посочено по-горе, всички страни са заявили волята си да решават споровете в съответствие с международното право.
Only very small areas are subject to overlapping claims and as stated above, all parties declared their will to settle disputes according to international law.
Споразумението за определяне на границите между Норвегия и Русия, сключено на 15 септември 2010 г., е много показателно от тази гледна точка.
The delimitation agreement between Russia and Norway concluded 15 September 2010 is insofar very illustrative.
Тази голяма област може да бъде заличена от картата на припокриващи се искания.
This large area can be deleted from the map of overlapping claims.
Правното положение на картата на Северния ледовит океан:
The Legal Situation in the Arctic Ocean Map:
Разглеждането на картата създава впечатлението, че по-голяма част от Арктика „принадлежи” на крайбрежните държави.
Having a look at the map one will get the impression that most of the Arctic ‘belongs’ to the littoral states.
Въпреки това съгласно Конвенцията на ООН по морско право всички държави имат определени права, като правото на „свободно и законно преминаване” през тези води.
Nevertheless under UNCLOS all states have certain rights such as the right ‘to free and innocent passage’ in these waters.
Освен това се прилагат други международни правила.
In addition, other international rules apply.
ЕС участва по един или друг начин в няколко форума за международно сътрудничество в региона, и по-специално като член на Баренцовия евроарктически съвет и като наблюдател ad hoc в Арктическия съвет.
The EU is involved in one way or the other in several fora of international cooperation in the region, in particular as a member to the Barents-Euro-Arctic-Council and as an ad hoc observer to the Arctic Council.
Заедно със своята политика за Северното измерение и значителното финансиране на научни изследвания за Арктика, ЕС вече е признат участник в Арктика.
Together with its Northern Dimension policy and the extensive funding of Arctic research the EU is already a recognized player in the Arctic.
Нарастващото стратегическо значение на Арктика е тласкано от различни транснационални и национални процеси: като например от дебатите относно глобалното затопляне и перспективите след 20 – 30 години Арктика да бъде без лед през летния сезон, от контрола върху залежите на нефт и природен газ в Арктика и от потенциала за други търговски възможности, създаден от новите морски пътища; и не на последно място от символични политически актове, като например руското решение за поставяне на флаг на морското дъно на Северния полюс през 2007 г.
The increased strategic importance of the Arctic has been driven by various transnational and national processes: such as debates on global warming and the prospects for an ice-free Arctic in the summer within 20-30 years, the control over Arctic oil and gas deposits and the potential for other commercial opportunities opened by new sea routes; not least by symbolic political acts, such as the Russian decision to put a flag on the seabed of the North Pole in 2007.
Дания, Швеция и Финландия са трите държави-членки на ЕС в АС, докато Дания е единствената държава-членка на ЕС, която граничи със Северния ледовит океан.
Denmark, Sweden, and Finland are the three EU Member States in the AC, while Denmark is the only Arctic Ocean state, which is an EU member.
Геополитическата картина би се променила значително, ако преговорите за присъединяване на Исландия към ЕС се окажат успешни.
The geopolitical picture would change considerably if Iceland’s EU accession negotiations prove successful.
Членството на Исландия също така би засилило присъствието на ЕС в региона.
Icelandic membership would also strengthen the EU’s presence in the region.
Понастоящем държавите-членки на Арктическия съвет преразглеждат и обсъждат статута и правата на наблюдателите, както и как следва да продължи да работи Съветът.
Currently member states of the Arctic Council are reviewing and discussing the status and rights of observers as well as how the Council should continue to work.
Коментира се, че със случая на работната група по издирване и спасяване, АС за първи път ще установи и приеме обвързващи правила, като по този начин ще направи стъпка от орган, който само оформя решенията, към орган, който взема решения.
With the case of the task force on ‘Search and Rescue’ the AC for the first time will establish and adopt binding rules, thus taking a step from a pure decision shaping to a decision taking body as some have commented.
Ако случаят е такъв, то ще е необходимо ЕС да оцени положението и да гарантира, че неговите интереси и тези на неговите държави-членки, и по-специално по въпроси като например корабоплаването и рибарството, са надлежно представени и че неговите права, съгласно международните споразумения, се вземат предвид.
If that would be the case, the EU would need to asses the situation and make sure that its interests and those of its Member States, in particular on issues such as shipping and fisheries are duly represented and its rights under international agreements are taken into account.
Като се има предвид това и като се припомни приносът, който ЕС и неговите държави-членки вече имат в областта на научните изследвания, финансирането, както и неговото въздействие чрез законодателството на ЕС в сферата на околната среда, климата, рибарството и други, както и възможностите за сътрудничество в бъдеще по въпроси като развитието на картографирането и морската безопасност, икономическото развитие и други подобни, може да се заключи, че ЕС предстои да даде голям принос за устойчивото развитие на Арктика, регион, който ще бъде от голямо значение за един свят, който се приспособява към изменението на климата и е изправен пред увеличаващо се население и недостиг на ресурсите.
Having said this, and recalling the contribution of the EU and its Member States already today in research, funding, its impact trough EU legislation on environment, climate, fisheries and others as well as the possibilities for cooperation in the future on issues such as the development of mapping and maritime safety, economic development and alike, it can be concluded that the EU has a lot to contribute to the sustainable development of the Arctic, a region that will be of major importance to a world adapting to climate change, facing growing population and scarcity of resources.