natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Не следва да забравяме обаче, че реално можем да разискваме новите приходи единствено след като е налице споразумение относно прилагането на даден новаторски инструмент.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Съществуват различни аргументи и възможности за избор във връзка с управлението на тези приходи.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
Същевременно следва принципно да се съгласим, че за да имат новаторските инструменти за финансиране необходимата добавена стойност, една съществена част от приходите следва да се насочи към бюджета на ЕС за финансиране на проекти и политики на ЕС.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Не следва да се забравя фактът, че днес критичната точка е постигането на споразумение и прилагането на новаторските инструменти за финансиране, като разпределението на приходите е на второ място.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Данъчно облагане на финансовия сектор
Taxation on Financial Sector
Противно на всички други стопански отрасли, предоставящи стоки и услуги на крайните потребители, финансовият сектор като цяло не се облага с данъци.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
В ЕС съществува базисен подход за освобождаване от ДДС за всички основни финансови дейности.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
В същото време дейностите на финансовия сектор съставляват 73,5% от световния БВП и следователно освобождаването им от данъци е съществено пазарно нарушение.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Идеята за данък върху финансовите сделки – предложението за което се появява след 30-те години на миналия век, представлява важно предимство, особено сега в периода след кризата.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
Чрез въвеждането на данък върху финансовите сделки можем да намалим спекулацията и да стабилизираме пазарите, да създадем стимули за дългосрочни инвестиции, да наложим одитна пътека за всяка сделка и по този начин да засилим прозрачността, а можем и да накараме финансовите участници да поемат своя справедлив дял от цената на кризата.
By placing an FTT we can curb speculation and stabilize markets, we can create incentives for long term investments, we can put an audit trail on every transaction and thus reinforce transparency and we can make the financial actors assume their fair share for the cost of the crisis.
Освен това, като се има предвид потенциала за генериране на приходи от данък върху финансовите сделки в размер на 0,05%, или близо 200 млрд. евро в ЕС и 650 млрд. щатски долара в световен мащаб, този данък може да има решаващ принос по отношение на необходимостта от нови и устойчиви източници на финансиране.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Световната криза разкри потребността от глобални отговори и поради това въвеждането на данък върху финансовите сделки в световен мащаб естествено представлява най-добрият възможен начин за действие.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Същевременно, въпреки напредничавите мнения по време на срещите на върха на Г-20 след кризата, днес като че ли има известно отстъпване назад към обичайните практики.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Ако оставим този импулс да отмине и изберем бездействието, няма да успеем да извлечем правилните поуки от кризата и обричаме своите икономики на пореден нов удар през следващите години.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
Днес ЕС е най-големият финансов пазар в света и е в негов интерес да не „се крие“ зад неохотата на международните си партньори, а да предприеме действия както на световно, така и на европейско равнище.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
Дългоочакваната оценка на въздействието от страна на Комисията относно осъществимостта на идеята за данък на ЕС върху финансовите сделки, която ЕП изиска през март 2010 г., но която не беше сред съобщенията на Комисията от април и октомври 2010 г., следва да бъде представена във възможно най-кратък срок.
The long anticipated impact assessment by the Commission on the feasibility of an EU FTT - already asked by the EP since March 2010 but absent from the Commission's Communications of April and October 2010 - should be presented as soon as possible.
Това следва да бъде първата крачка към законодателни предложения за въвеждането на данък на ЕС върху финансовите сделки.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
Същевременно това ще осигури ясен мандат за ЕС да оказва натиск на равнището на Г-20.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
Що се отнася до аргумента относно рисковете за конкурентоспособността, които могат да възникнат поради едностранното въвеждане на данък на ЕС върху финансовите сделки, неотдавнашните примери с таксовата марка в Обединеното кралство или данъка върху финансовите сделки в Хонконг показват, че подобен добре планиран данък може ефективно да се справи с този риск и да избегне пренасочване на сделки.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Освен това инвеститорите няма да изберат по-малко познати или непрозрачни юрисдикции, ако разходите по сделките са ниски.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Основните участници, които ще са изкушени да „мигрират“, ще бъдат търгуващите с изключително краткосрочни инструменти (които ще поемат главната тежест), но дори и част от краткосрочните сделки да се изнесат извън ЕС, това би могло да придаде добавена стойност на европейската икономика.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
Основните характеристики на данъка върху финансовите сделки на равнище ЕС следва да бъдат:
The main features for an EU FTT should be:
§ ниска ставка, между 0,01% и 0,05%, така че да се избегне съществен риск от пренасочване на сделките;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ широка данъчна основа, включваща всички видове сделки, така че да се осигурят равни условия и да се избегне пренасочване към по-малко регулирани части на финансовия сектор;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ ясно определени случаи на освобождаване и прагове, като се отчитат нуждите на инвеститорите на дребно и микроинвеститорите.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
В допълнение към данъка върху финансовите сделки, настоящият дебат относно данъчното облагане на финансовия сектор включва два други инструмента: банковите налози и данъците върху финансовата дейност.
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Изглежда, че тези два инструмента се ползват с подкрепата на МВФ и на Комисията.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
В същото време, като оставим настрани факта, че потенциалът на двата инструмента за генериране на приходи е по-нисък от този на данъка върху финансовите сделки, основната характеристика в тези случаи е отсъствието на „регулаторна стойност“.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Нито банковите налози, нито данъците върху финансовата дейност могат да допринесат пряко за намаляването на спекулацията и увеличаването на пазарната стабилност и ефективност.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Банковите налози се основават на балансови позиции, което оставя необхванати сделките в сенчестите банкови системи, съставляващи главните рискове, свързани с финансовия ливъридж.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
Данъците върху финансовата дейност представляват данъчно облагане на печалбите от финансови сделки, но без да се отчита самата „качествена“ сделка.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Поради тази причина те не могат по никакъв начин да бъдат алтернатива на данъка върху финансовите сделки.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Поотделно обаче те могат да поемат допълваща роля.
Each one however can assume a supplementary role:
Банковите налози могат да послужат като средство за финансиране на националните фондове за разрешаване на кризата в банковия сектор, като гарантират, че в случай на следваща криза, разходите, свързани с нея, ще бъдат понесени от самия сектор.
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
Данъците върху финансовата дейност могат да послужат като допълнителен инструмент, в случай че след въвеждането на данъка върху финансовите сделки печалбите на финансовия сектор продължат да бъдат прекомерно високи и принципът за справедливост на данъчното облагане би изисквал допълнителен данък.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
Идеята за общ европейски финансов инструмент, който ще позволи общо управление на дълга посредством взаимно обединяване на части от държавния дълг, се разисква от много време насам.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
Въпреки това, в светлината на неотдавнашната финансова и фискална криза, необходимостта от укрепване на икономическото управление и въвеждането на постоянни инструменти и механизми е по-ясна от всякога.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
Във връзка с това сега е най-подходящият момент да се пристъпи към задълбочена оценка на въздействието, която анализира цялостно различните възможности по отношение на еврооблигациите.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Същевременно идеята за еврооблигациите е свързана също с финансирането на ключови проекти и инфраструктури на равнището на ЕС.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Това представлява допълнителен потенциал, който можем да приветстваме и да настояваме да бъде включен в посоченото по-горе проучване на осъществимостта.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Като се има предвид, че ролята на еврооблигациите понастоящем е различна, добавена стойност може да се получи също и от една пълна оценка на възможността за създаване на постоянна институция на ЕС, под чиято отговорност ще бъде емитирането и управлението на еврооблигации.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Данъчно облагане на енергийния сектор
Taxation of the energy sector
Сектори като заетостта понастоящем поемат основната данъчна тежест, а сектори с важни и отрицателни вторични ефекти – напротив, не поемат справедливия полагащ им се дял.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
В тази категория, освен финансовия сектор, попада и секторът на замърсяващите околната среда дейности.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Необходимо е да приложим на практика принципът „замърсителят плаща“, за да може данъчното бреме да бъде прехвърлено от сектора на заетостта към замърсяващите дейности.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
Понастоящем схемата на ЕС за търговия с емисии обхваща само специфични части от европейската икономика и то главно промишлените отрасли.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
В същото време Директивата за данъчното облагане на енергийните продукти не прави разграничаване между услуги с ниско и високо съдържание на CO 2 , нито използва критериите за енергийно съдържание или енергийна ефективност.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.
Този неутрален подход е в ущърб на енергийно ефективните горива, безвъглеродните дейности и продукти, и е напълно непоследователен по отношение на основните цели на ЕС във връзка с изменението на климата.
This neutral approach constitutes a disadvantage regarding energy efficient fuels, carbon free activities and products and is completely inconsistent with the main EU climate change goals.
Някои държави-членки вече разрешиха въпроса с тази непоследователност на национално равнище, като въведоха данък въглерод.
Some Member States have already dealt with this inconsistency at national level by introducing a carbon tax.
Въпреки че следва да приветстваме такива инициативи, за функционирането на вътрешния пазар е изключително необходимо да има координиран подход на ЕС .
Although we should welcome such initiatives, the need for a coordinated EU approach is substantial for the functioning of the internal market.
Трябва да преразгледаме съществуващата директива за данъчното облагане на енергийните продукти с цел да бъдат включени критериите за емисиите на CO 2 и енергийното съдържание.
We need to revise the current Energy Taxation Directive in order to include the criteria of CO2 emissions and energy content.
В допълнение към това, за да се защити конкурентоспособността на вътрешния пазар на ЕС, следва да бъдат изцяло предвидени различни възможности относно непроизведени в ЕС продукти, които се внасят на вътрешния пазар и които не се съобразяват с тези критерии.
Moreover in order to safeguard the competitiveness of the EU internal market, different options should be fully envisaged regarding non EU products entering internal market that do not comply with those criteria.
Една такава възможност може да бъде договарянето на корекция на митата в рамките на СТО.
Negotiating a Border Taxation Adjustment in the framework of WTO can be an option.
Същевременно най-цялостният начин за разрешаване на въпроса би бил да се въведе общ европейски данък върху добавения въглерод, който да бъде налаган върху всеки продукт на европейския пазар.
However the most comprehensive way out would be to put in place a common EU Carbon Added Tax levied on every product in the European market.
Това, което обаче трябва да се взема предвид, е че нито една възможност не следва да има отрицателни последици за уязвимите потребители, нито следва да води до нови форми на енергийна бедност.
However what should be fully taken into account is that neither option should be to the detriment of vulnerable consumers neither lead to new forms of energy poverty.
Неотдавнашният пример с френския конституционен съд, който отхвърли предложението за въглероден данък въз основа на прекомерната тежест, която данъкът налагаше на домакинствата, е ясен сигнал за това, че всяко едно предложение следва да бъде балансирано и да гарантира справедлив преходен период.
The recent example of the French constitutional court rejecting the proposal for a carbon tax on the basis it was placing overwhelming burden on households, is a clear sign that any proposal should be well balanced and safeguard a fair transition period.
Данъчно облагане за развитие
Taxation for Development
Политиките за помощ за развитие, например Целите на хилядолетието за развитие, могат да използват посочените по-горе новаторски инструменти като начини за повишаване на приходите.
Development aid policies such as Millennium Development Goals can use the abovementioned innovative tools as revenue raising sources.
относно новаторското финансиране на световно и европейско равнище
on innovative financing at a global and European level
Членове, присъствали на окончателното гласуване Thijs Berman, Michael Cashman, Ricardo Cortés Lastra, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Filip Kaczmarek, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Thijs Berman, Michael Cashman, Ricardo Cortés Lastra, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Filip Kaczmarek, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
относно новаторско финансиране на световно и европейско равнище
on innovative financing at a global and European level
12 счита, че всяка инициатива на ЕС в областта на данъчното облагане на финансовата дейност следва да бъде оценена по подходящ начин за въздействието й върху реалната икономика по отношение на отразяването на разходите за CO2 и достъпа до финансиране; отбелязва тревогите, че едностранните мерки за борба с изменението на климата могат да засегнат конкурентоспособността на европейската промишленост; счита също, че икономичното използване на ресурсите и иновациите в екологосъобразни технологии са от голямо значение за конкурентоспособността;
12 Is of the opinion that any EU initiative in the field of financial activity taxation should be properly assessed on its implications for the real economy in terms of passing through of costs and access to finance; takes note of concerns that unilateral measures to combat climate change may affect the competitiveness of European industries; considers also that an economic use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
Antonio Cancian, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Ивайло Калфин, Bernd Lange, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Vladimír Remek, Silvia-Adriana Ţicău
Antonio Cancian, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Bernd Lange, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Vladimír Remek, Silvia-Adriana Ţicău
Spyros Danellis, Morten Messerschmidt
Spyros Danellis, Morten Messerschmidt
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Robert Goebbels, Danuta Maria Hübner, Danuta Jazłowiecka, Thomas Mann, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen
Robert Goebbels, Danuta Maria Hübner, Danuta Jazłowiecka, Thomas Mann, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen
относно подхода на ЕС към Иран
on the EU's approach towards Iran
PE 440.988v02-00
PE 440.988v02-00
относно подхода на ЕС към Иран
on The EU's approach towards Iran
– като взе предвид своите предишни резолюции относно Иран, включително тази от 8 септември 2010 г. относно състоянието на правата на човека в Иран, по-конкретно случаите на Sakineh Mohammadi-Ashtiani и Zahra Bahrami
– having regard to its previous resolutions on Iran, including its resolution of 8 September 2010 on the human rights situation in Iran, in particular the cases of Sakineh Mohammadi Ashtiani and Zahra Bahrami
Приети текстове, P7_TA(2010)0310 . , от 10 февруари 2010 г. относно положението в Иран
Texts adopted, P7_TA(2010)0310 . , of 10 February 2010 on the situation in Iran
Приети текстове, P7_TA(2010)0016 . и от 22 октомври 2009 г. относно Иран
Texts adopted, P7_TA(2010)0016 . , and of 22 October 2009 on Iran
Приети текстове, P7_TA(2009)0060 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0060 . ,
– като взе предвид резолюцията си от 7 октомври 2010 г. относно Световен ден срещу смъртното наказание
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the World Day against the Death Penalty
Приети текстове, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
– като взе предвид Международния пакт за граждански и политически права (МПГПП), Международния пакт за икономически, социални и културни права (МПИСКП), Конвенцията за премахването на всички форми на расова дискриминация и Конвенцията за правата на детето, по които Иран е страна,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR), the Covenant on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the Covenant on the Rights of the Child, to all of which Iran is a party,