natgillin/translations-raw huggingface dataset:
призовава Комисията да проучи начини за последващо развитие и подкрепа за общоевропейска мрежа от университети, социални партньори, организации на гражданското общество, оперативни организации, по-специално национални метеорологични организации, които разполагат с обширна база данни, както и лица, вземащи решения на местно или регионално равнище, за да бъдат насърчени партньорства в областта на адаптирането между различните сектори с цел обмяна на знание и политики, както и разработване на инструменти, измерващи успеха на приетите мерки и предоставяне на вниманието на или разпространяване сред обществеността на научни открития и сценарии относно необходимото адаптиране към изменението на климата;
Invites the Commission to examine how to further develop and support a pan-European network of universities, social partners, civil society organisations, operational organisations, in particular national weather-forecasting organisations, which have extensive data resources, and local or regional decision makers in order to promote cross- sector partnerships on adaptation for the exchange of knowledge and policies as well as for the development of tools measuring the success of measures adopted and communication or dissemination of scientific findings and scenarios on necessary adaptation to climate change to the public;
счита, че за да се повиши ефективността на научноизследователската дейност в областта на въздействието на изменението на климата, провежданите по седмата рамкова програма научни изследвания следва да се координират с научните изследвания, провеждани на национално равнище (по-специално космическите програми за наблюдение на Земята);
Considers that, in order to make research into the impact of climate change more effective, research conducted under the Seventh Framework Programme should be coordinated with research conducted at national level (particularly space-based Earth observation programmes);
счита, че ЕС трябва да положи значителни усилия, за да засили разработването на технологии в областта на адаптирането с цел подпомагане на нашата икономика и трансфера на тези технологии към развиващите се страни; счита, че разработването на ефективни, безопасни и евтини технологии е една от абсолютно необходимите форми за адаптиране към изменението на климата и счита, че следващата конференция/среща на страните в Познан (COP 14) следва да се съсредоточи върху този въпрос;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation to support our own economy and transfer of these technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is one essential way of adapting to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
изисква Комисията да включи адаптирането при изготвянето и промяната на съществуващото и бъдещото законодателство, стратегии и проекти за финансиране с териториално въздействие с цел ограничаване на последиците от изменението на климата; призовава Комисията да извърши подробен анализ на съществуващите европейски финансови инструменти и използването им при мерките за адаптиране към изменението на климата в рамките на първоначалното им приложно поле и да посочи къде ще е необходимо допълнително финансиране;
Asks the Commission to include adaptation when drawing up and modifying existing and all forthcoming legislation, strategies and funding projects with a spatial impact, so as to limit the effects of climate change; calls on the Commission to carry out a comprehensive analysis of existing European financial instruments and their use for climate change adaptation measures in their original fields of application and to indicate where additional funding would be needed;
настоятелно призовава Съвета да вземе незабавно решение относно предложението за регламент относно Фонд за солидарност на ЕС, като има предвид, че Парламентът прие позицията си още през май 2006 г.; счита, че новият регламент, който, наред с други мерки, намалява праговите стойности за мобилизиране на Фонда за солидарност на ЕС, ще способства за преодоляване на щетите от природни бедствия или бедствия, предизвикани от човека по по-ефективен, гъвкав и своевременен начин; настоява, че такъв финансов инструмент е много важен, особено тъй като броят на природните бедствия се очаква да нарасне в бъдеще и поради изменението на климата;
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposed EU Solidarity Fund (EUSF) regulation, bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as May 2006; believes that the new regulation, which, along with other measures, lowers the thresholds for mobilisation of the EUSF, will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner; insists that such a financial instrument is very important, especially since natural disasters are expected to increase in the future because of climate change too;
изразява съжаление, че Комисията не е предвидила пренасочване или преразпределение на съществуващи фондове в рамките на настоящите финансови перспективи; призовава Комисията да предвиди включването на финансови мерки за адаптиране в следващите дългогодишни финансови перспективи за регионални политики и структурните фондове, както и да предложи отпускането на допълнителни ресурси за намиране на новаторски решения за справяне с изменението на климата;
Regrets that the Commission has not considered any reallocation or redistribution of existing funds under the current financial perspective; invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial perspective for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
припомня, че стратегическите насоки на политиката на сближаване на ЕС изрично формулират необходимостта от засилване на взаимодействието между околната среда и растежа; заявява, че програмите в областта на регионалната политика правят инвестиции по отношение на водата, отпадъците и въздуха, биологичното разнообразие, насърчаването на териториалното планиране, обществения транспорт; подчертава, че те допринасят за изпълнението на задълженията, свързани с изменението на климата, и благоприятстват мерките за предотвратяване на рискове посредством новаторски политики в областта на публичното управление включително например превантивен мониторинг; позовава се също така на необходимостта Комисията и държавите-членки да подкрепят нуждата от координация при организирането на гражданската защита и разработването на планове за действие при извънредни ситуации; позовава се в това отношение на дейността по Програмата на международната стратегия за намаляване на бедствията на Обединените нации;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and foster risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventive monitoring; points also to the need for the Commission and Member States to step up coordination of civil protection organisation and contingency planning; points in this respect to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
подчертава необходимостта държавите-членки да използват фондовете за развитие на селските райони, за да подобрят адаптирането на селското и горско стопанство към изменението на климата; подчертава необходимостта от адекватни мерки за предотвратяване на кризите и управление на рисковете, както на общностно, така и на национално и регионално равнище, тъй като броят на кризите очевидно ще нараства в бъдеще, по-специално чрез системна дейност по стопанисването на земята, която да осигури по-дълго време за задържането на водата и намаляване на тежестта от горски пожари; вярва, че управлението на рисковете следва да бъде съществена и ясно формулирана част от политиката на сближаване на ЕС;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at Community as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
подчертава приложението на принципа на субсидиарност като най-обещаващ подход за справяне с последствията от изменението на климата чрез конкретни мерки за адаптиране, тъй като регионите и местните структури в Европа ще бъдат в състояние да реагират по-добре с политически отговори на собствения си опит, но подчертава необходимостта от проверка на съгласуваността на равнище ЕС;
Emphasises application of the subsidiarity principle as the most promising approach to tackle consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences, but underlines the need for a coherence check at EU level;
подчертава основната роля, който играят местните общности в борбата с изменението на климата и в тази връзка призовава за прилагането на интегрирани, устойчиви стратегии за развитие на градовете, регионите и селските райони, които са съобразени изцяло с мерките, насочени към ограничаване и адаптиране, и призовава за научни изследвания, чрез които да се анализира кой вид инфраструктура може да спомогне за справяне с изменението на климата;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change, calls therefore for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and calls for scientific studies in order to analyse which type of infrastructure can help to address climate change;
призовава за по-тясно сътрудничество и обмен на най-добри практики с регионалните и местни органи и между тях при разработването на съоръжения, комунални и други услуги, които целят постигането на неутрално положение по отношение на емисиите на въглерод в тяхната съответна област, като например схеми за централно отопление, подобрени услуги по рециклиране, интегриран обществен транспорт, сгради с висока енергийна и водна ефективност, увеличено производство и използване на енергия от алтернативни източници и по-широко разпространение сред обществеността на информация относно потреблението на енергия;
Calls for closer cooperation and exchange of best practises with and between regional and local authorities in the development of constructions, utilities and services aiming to achieve carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy- and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
подчертава, че секторът селско стопанство е един от най-уязвимите към изменението на климата сектори, но същевременно е обвиняван, че причинява вреди на околната среда; счита, че мерките за адаптиране в този сектор трябва да са насочени към намаляване на уязвимостта и засилване на устойчивостта, както от екологична, така и от икономическа гледна точка;
Underlines the fact that the agricultural sector is one of the most vulnerable to climate change but has at the same time been accused of causing environmental damage; believes that adaptation measures in this sector must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic perspective;
подчертава, че постепенното адаптиране на земеделския сектор към новите потребности, породени от изменението на климата, следва да се изследва в рамките на „проверка на състоянието“, където, наред с другото, трябва да се отчитат разширяването на настоящата система на кръстосано спазване, механизмът на модулация и др.;
Underlines the fact that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the ‘health check’, with consideration being given inter alia to expansion of the current cross-compliance system and to strengthening the modulation mechanism;
подчертава, че земеделският сектор може да се адаптира към изменението на климата и да ограничи последиците като прилага законодателство, което засилва устойчивостта и насърчава нови начини за използване и управление на водните и други природни ресурси;
Emphasises that the farming sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
подчертава важната роля на държавите-членки и Комисията при идентифициране на транспортната инфраструктура, която би могла в най-голяма степен да бъде засегната от изменящите се климатични условия и за която са необходими допълнителни усилия и инвестиции, за да се осигури нейното непрекъснато и безопасно функциониране;
Stresses the importance of Member States and the Commission in identifying the transport infrastructure which could be most affected by changing climate conditions and where additional efforts and investments are needed to ensure continued and safe functioning;
приветства значимия резултат от срещата на страните (MOP3) в Бали - решението Фондът за адаптиране да бъде приведен в действие, като осъществи връзка между конкретните проекти за адаптиране и средствата за финансиране посредством такса върху проектите по механизма за чисто развитие, предприети в развиващи се държави, които са страни по Протокола от Киото; подчертава, че изключително важното решение за финансиране на адаптирането в развиващите се държави независимо от донорите беше взето преди приемането на Плана за действие от Бали;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to operationalise the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on CDM projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;
подчертава необходимостта да се гарантира, че като част от оценката на въздействието върху околната среда всички разрешителни за строеж и градоустройствени планове вземат предвид различните възможности за адаптиране с оглед предотвратяване на инвестиции в несъвместима инфраструктура; изтъква, че в много случаи би било по-подходящо да не се развиват уязвимите области, а вече развитите области да се върнат към естественото им състояние, отколкото да се изграждат защитни съоръжения като подготовка за неблагоприятните последици от изменението на климата;
Stresses the need to ensure that, as part of environmental impact assessment, all building permits and urban plans take into account different adaptation scenarios to prevent investments in incompatible infrastructure; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas, or to renaturate already developed areas, than to construct defences to prepare for adverse climate effects;
счита за задължително сътрудничеството за подкрепа на по-бедните части на Европа и развиващия се свят, като има предвид, че тези области вероятно ще бъдат в най-голяма степен засегнати от изменението на климата, а ще разполагат с най-малко възможности за справяне с последиците му; изразява съжаление, че Зелената книга не обръща достатъчно внимание на необходимостта от сътрудничество между ЕС и развиващите се страни във връзка с адаптирането; изтъква по-специално необходимостта от трансфер на технологии и изграждане на капацитет; в този контекст приветства инициативата на Комисията за създаване на Световен алианс за борба с изменението на климата, но подчертава, че към момента той не се финансира в достатъчна степен;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission’s initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;
признава условната взаимосвързаност между целите за развитие и ограничаването и адаптирането към изменението на климата; подчертава, че изменението на климата трябва да бъде включено във всички аспекти на сътрудничеството на ЕС за развитие, включително съществуващите програми за партньорство, като например диалогът Евромед или енергийното партньорство между ЕС и Африка; подчертава също така изключителното значение на засилването на партньорството с развиващите се страни с оглед увеличаване на усилията за избягване на обезлесяването, като по този начин се осигурят ползи както за ограничаването, така и за адаптирането;
Recognises a conditional link between development goals and both mitigation and adaptation to climate change; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, including existing partnership programmes such as the EUROMED dialogue or the EU-Africa energy partnership; emphasises also the great importance of strengthening partnerships with developing countries to enhance efforts to avoid deforestation, providing both mitigation and adaptation benefits;
припомня факта, че изменението на климата би могло да ускори намаляването на достъпа до природни ресурси; призовава Комисията да разгледа допълнителни мерки за адаптиране към новите предизвикателства по отношение на гарантирането на сигурност при доставките на храни и енергия;
Points out that climate change could accelerate diminishing access to natural resources; invites the Commission to consider further measures for adapting to new challenges in ensuring security of food and energy supplies;
призовава Комисията да проведе проучване на европейско равнище и в международен план за това как да включи необходимото адаптиране в резултат на изменението на климата в плановете за развитие и преговорите за бюджета; призовава Комисията да проучи как подобни мерки могат да бъдат приложени към секторните политики, за да се насочат общественото и частното финансиране и инвестиции; подчертава, че подобно включване трябва да обхваща областите на науката, насочването, повишаването на осведомеността, информацията, сътрудничеството и наблюдението, като се основава на ясни критерии, които редовно се подлагат на проверка за съответствие, за да се обоснове последваща подкрепа и да се докладва обратно на европейския законодател;
Invites the Commission to examine on a European level, and in the international context, how to incorporate necessary adaptation in response to climate change into development plans and budget negotiations; invites the Commission to investigate how to apply such measures to sectoral policies to steer public and private funding and investments; underlines the fact that such incorporation efforts must cover the fields of science, mainstreaming, awareness raising, information, cooperation and monitoring, clearly following criteria checked regularly for compliance to justify further support and with reporting back to the European legislator;
подчертава значението на нарасналата необходимост от рационално използване на водните ресурси посредством „управление на търсенето на вода”, тъй като водата се превръща в недостатъчен ресурс; призовава Комисията и държавите-членки да приемат интегрирани мерки за гарантиране на наличността, достъпността, използването и опазването на водните ресурси и да насърчават новаторски технологии и практики, в т. ч. пилотни проекти, които ще способстват за намаляване на щетите от засушавания и риска от наводнения; в този контекст признава значението на насочен към опазването на екосистемите подход за предотвратяване и смекчаване на последиците от ерозията на почвата, наводненията, опустиняването, покачването на морското равнище и агресивните чужди видове, както и за увеличаване на устойчивостта към горски пожари;
Stresses the importance of an increased need for rational use of water by means of ‘water demand management’, since water is becoming a scarce resource; calls on the Commission and Member States to adopt integrative measures to ensure the availability, accessibility, use and conservation of water, and to promote innovative technologies and practices, including pilot projects, which will help to reduce drought damage and flooding risks; in this context, recognises the importance of an ecosystem approach in preventing and absorbing the impacts of soil erosion, flooding, desertification, rising sea levels and invasive alien species, and in increasing resistance to forest fires;
признава, че изменението на климата допринася за задълбочаването на глобалния проблем във връзка със заболяванията и случаите на преждевременна смърт като засяга, по-конкретно, най-уязвимите групи население; призовава държавите-членки да разгледат мерки за засилване на капацитета на здравните системи за адаптиране към неблагоприятните последици от изменението на климата; призовава Комисията да създаде система, за наблюдение и проследяване на последиците от изменението на климата върху здравето, обхващаща целия ЕС; призовава Комисията да гарантира, че породените от изменението на климата заплахи за човешкото здраве заемат централно място в политиката на ЕС за адаптиране и ограничаване;
Recognises that climate change contributes to the global burden of disease and premature deaths by affecting, in particular, the most vulnerable population groups; invites the Member States to consider measures to strengthen the capacity of health systems to adapt to the adverse effects of climate change; invites the Commission to set up an EU-wide system for the monitoring and surveillance of the effects of climate change on health; calls on the Commission to ensure that the threats posed by climate change to human health are at the centre of EU adaptation and mitigation policy;
подчертава необходимостта от диференциран спрямо климата и развитието подход по отношение на области и региони, изключително уязвими към изменението на климата, като планински и крайбрежни райони, острови, или например седемте най-отдалечени региони на ЕС, които поради своите топографски характеристики и факта, че са необлагодетелствани в структурно отношение, са особено зависими от природните сили; в тази връзка призовава Комисията да разшири списъка с най-уязвимите райони и да сътрудничи на съществуващите регионални инициативи, като например конвенциите относно Алпите и Карпатите, с цел възможно-най-добро използване на знанията, придобити във връзка с тези инициативи;
Stresses the need for a differentiated climatic and developmental approach regarding areas and regions particularly vulnerable to climate change, such as mountainous or coastal areas, islands or, for example, the seven outermost regions of the EU, which, given their topographical features and their structural disadvantages, are especially dependent on the dynamics of natural events; calls in this context on the Commission to expand the list of most vulnerable areas and to cooperate with existing regional initiatives, such as the Alpine Convention and the Carpathian Convention, in order to make the best possible use of existing knowledge gained through such initiatives;