natgillin/translations-raw huggingface dataset:
От друга страна, ние, изглежда, сме се откъснали от природата и се борим да открием тази „стойност на природата“.
On the other hand, we seem to have disconnected ourselves from nature and are struggling to find this ‘value of Nature’.
Нашите производствени методи и цената, която плащаме за стоки и услуги не отчитат – или отчитат само в ограничена степен – цената на загубата на биологично разнообразие или влошаването на състоянието на екосистемите.
Our production methods and the price we pay for goods and services do not – or only to a limited extent – take into account the cost of biodiversity loss or ecosystem degradation.
По същия начин услуги или дейности, опитващи се да спрат загубата на биологично разнообразие и да поддържат ценни екосистеми, често не получават справедлива компенсация.
Equally, services or activities attempting to halt the loss of biodiversity and maintaining valuable ecosystems often do not receive a just reward.
Макар и „определянето на цена“ на екосистемните услуги да е спорно, изглежда, че текущите проучвания
Although ‘putting a price’ on ecosystem services may be controversial, ongoing studies
„Икономиката на екосистемите и биологичното разнообразие“ (The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), вж. http://www.teebweb.org/. показват, че загубата на благосъстояние поради загубата на биологично разнообразие понастоящем възлиза на около 50 млрд. евро годишно (малко под 1% от БВП), като ще се увеличи на 14 млрд. евро или 7% от прогнозирания годишен БВП през 2050 г.
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), see http://www.teebweb.org/ . seem to indicate that the welfare loss from the loss of biodiversity is currently around € 50 billion per year (just under 1% of GDP), rising to € 14 trillion or 7% of estimated GDP per year in 2050.
Положение, което не търпи отлагане
An urgent state of affairs
Загубата на биологично разнообразие продължава със скорост, която е обезпокоителна.
The loss of biodiversity is continuing at an alarming rate.
Понастоящем се изчислява, че глобалният темп на изчезване на видове в целия свят е от 50 до 1 000 пъти по-висок от темпа на естествената популация.
Worldwide, the current global species extinction rate is estimated at 50 to 1000 times higher than the natural background rate.
В своята средносрочна оценка на прилагането на плана за действие на ЕС относно биологичното разнообразие през 2008 г.Комисията заяви, че 50% от видовете и до 80% от местообитанията, чието опазване е в интерес на Европа, имат неблагоприятен статус.
In its mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan in 2008, the Commission stated that 50% of species and up to 80% of habitats of the European conservation interest have an unfavourable status.
Спирането на загубата на биологично разнообразие и запазването или възстановяването на по-устойчиви екосистеми е още по-важно с оглед на изменението на климата, предвид на факта, че екосистемите на сушата и във водата поглъщат понастоящем около половината от антропогенните емисии на CO2, което ги прави безценни по отношение на възможностите им за улавяне и съхранение на въглерода.
Halting the loss of biodiversity and conserving or restoring resilient ecosystems is all the more important with a view to climate change, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO 2 emissions, which make them invaluable for their carbon capture and storage capacity.
От друга страна, влошаването на състоянието на екосистемите и унищожаването им може да освободи значителни количества парникови газове, а съществуват все повече доказателства, че вследствие на глобалното затопляне и други стресиращи фактори капацитетът на въглеродните резервоари на Земята намалява.
On the other hand, the degradation and destruction of ecosystems can release significant volumes of greenhouse gases and there is growing evidence that the capacity of the Earth’s carbon sinks is decreasing, due to global warming and other stress factors.
Опазването на екосистемите е следователно от жизнена важност за ограничаване на изменението на климата и за приспособяване към него.
Maintaining ecosystems is therefore of vital importance for climate change mitigation and adaptation.
Предходни международни и европейски инициативи и споразумения за спиране на загубата на биологично разнообразие и на екосистеми за съжаление не постигнаха успех.
Previous international and European initiatives and agreements to halt the loss of biodiversity and ecosystems have unfortunately not been successful.
Природата и биологичното разнообразие са следователно един от четирите приоритета на Шестата програма за действие на ЕС в областта на околната среда, наред с изменението на климата, управлението на ресурсите и на отпадъците и здравето във връзка с околната среда.
Nature and biodiversity are also one of the four priorities of the EU’s sixth environment action programme, together with climate change, resource and waste management and health in relation to the environment.
През 2006 г. Комисията представи план за действие за спиране на загубата на биологично разнообразие, като посочи четири приоритетни области: биологичното разнообразие в ЕС, биологичното разнообразие в ЕС и в световен мащаб, биологичното разнообразие и изменението на климата и базата на научни знания.
In 2006, the Commission unveiled an action plan to halt biodiversity loss, identifying four priority areas: biodiversity in the EU, the EU and global biodiversity, biodiversity and climate change, and the knowledge base.
Въпреки тези инициативи договорената през 2001 г. на европейската среща на високо равнище в Гьотеборг цел на ЕС за спиране на загубата на биологично разнообразие до 2010 г. за съжаление не беше постигната.
Despite these initiatives the EU’s objective, as agreed to at the European Summit in Gothenburg in 2001, to halt the loss of biodiversity by 2010 has unfortunately not been met.
Въпреки че положението не търпи отлагане, европейските граждани не са достатъчно осведомени относно загубата на биологично разнообразие и отрицателните последици от него.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
Според проведеното през април 2010 г. проучване на Евробарометър само 38% от европейците познават значението на понятието „биологично разнообразие“, а 28% познават израза, но не и значението му.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.
Разбира се, според болшинството от анкетираните загубата на биоразнообразие е важен въпрос, но те не считат, че ще бъдат лично засегнати от нея.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Само 17% от участниците в анкетата са на мнение, че са вече засегнати от намаляването на биологичното разнообразие.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Като най-важна причина за бездействието си по отношение на загубата на биологично разнообразие гражданите посочват липсата на знания относно начина, по който може да се противодейства на тази загуба.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Следователно е изключително необходимо да се проведе кампания за повишаване на осведомеността в тази област.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
Инструменти и политики на ЕС
EU instruments and policies
Най-важният инструмент на равнището на ЕС за защита на биологичното разнообразие и на екосистемите е „Натура 2000“ - мрежа от защитени природни зони в целия ЕС, създадена с
The key EU-level instrument for safeguarding biodiversity and ecosystems is Natura 2000, an EU-wide network of nature protection areas established under the
Директивата за местообитанията .
Habitats Directive .
Тя се състои от специални зони за съхраняване (СЗС), определени от държавите-членки в Директивата за местообитанията (1992 г.) и включва специални защитени зони (СЗЗ), които те определят в
It is comprised of Special Areas of Conservation (SAC) designated by Member States under the Habitats Directive (1992), and also incorporates Special Protection Areas (SPAs) which they designate under the
Директивата за птиците (1979 г.).
Birds Directive (1979).
Основната цел на „Натура 2000“ е „да допринесе за осигуряване биологичното разнообразие чрез запазване на естествените местообитания, както и на дивата фауна и флора върху европейската територия на държавите-членки“
The main objective of Natura 2000 is to ‘contribute towards ensuring bio-diversity through the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora in the European territory of the Member States.’
Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (Директива за местообитанията), член 2. .
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
Мерките, взети въз основа на законодателството относно „Натура 2000“ имат за цел „да запазят или възстановят благоприятното състояние на запазване на естествените местообитания и видовете диви животни и растения от интерес за Общността“, като същевременно „вземат под внимание икономическите, социалните и културните изисквания, както и регионалните и местните особености.“
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Пак там.
I dem .
Въпреки че понастоящем вниманието е съсредоточено върху запазването на местообитанията и защитата на видовете, може би си заслужава да се обмисли насочването на вниманието в по-голяма степен върху създаването на устойчиви екосистеми, които издържат на стрес и предоставят ценни екосистемни услуги.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Трябва обаче да се предприемат действия за предотвратяване на опасността, различията между държавите-членки да станат толкова големи, че в следствие на това да пострада ефективността на директивите.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Така например все още съществуват значителни различия между държавите-членки по отношение на бързината на прилагане на директивите и начина на тълкуване, например по отношение на принципа за предохранителните мерки, на съществуващите дейности и „външните ефекти“.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Тъй като земеделските стопани управляват приблизително половината от европейските земи, те играят специална роля за опазване на биологичното разнообразие, като при това са изправени пред голямо предизвикателство: вследствие на нарастването на броя на населението на света, както и на благосъстоянието, световното селскостопанско производство ще трябва също така да се увеличи, като същевременно секторът на селското стопанство ще трябва да осигурява качество на живот в селските райони и запазване на биологичното разнообразие.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
В рамките на успешна бъдеща селскостопанска политика тези три компонента (производство на хранителни продукти, качество на живот в селските райони и биологично разнообразие) трябва да бъдат взаимно допълващи се, а не противоположни.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Финансирането от европейския бюджет на мерки, свързани с биологичното разнообразие и екосистемите, е също така много разпокъсано в резултат на прилагането на често пъти секторен подход към биологичното разнообразие.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
Финансовият инструмент на ЕС за околната среда (LIFE), създаден през 1992 г., за да подкрепи прилагането на екологичната политика на Съюза, по традиция изигра важна роля при финансирането на опазването на биологичното разнообразие в рамките на ЕС, въпреки че представлява само малка част от общите разходи на Общността.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
Други възможности за финансови потоци са:
Other paths for funding flows:
- общата селскостопанска политика: преди всичко агроекологични мерки, които представляват един от най-големите елементи на подкрепа на биологичното разнообразие от страна на ЕС (финансирано от ЕЗФРСР);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
- общата политика в областта на рибарството: мерки за защита на морската околна среда (ЕФР)
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
- регионалното развитие и сближаване (структурните фондове, кохезионният фонд)
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
- политиката в областта на научните изследвания (Седма рамкова програма);
- research policy (7th framework programme)
От една страна разпокъсаното финансиране може да има положително въздействие, тъй като могат да бъдат използвани повече източници.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
От друга страна в резултат на задължителното съфинансиране и свободата на избор например в селскостопанската и структурната политика, само държавите-членки, които съзнателно правят своя избор, действително използват тези фондове за цели, свързани с биологичното разнообразие.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
В тази област също съществуват значителни различия между 27-те държави-членки.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Бъдещи инициативи
Future initiatives
Нови инициативи за спиране на загубата на биологично разнообразие и влошаването на екосистемите бяха или ще бъдат предложени тази година, международната година на биологичното разнообразие.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
От 18 до 29 октомври десетото заседание на Конференцията на страните (COP 10) по Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР) ще се проведе в Нагоя, Япония.
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
На европейско равнище Европейската комисия представи съобщението си „Възможни варианти за визия и цели на ЕС по отношение на биологичното разнообразие след 2010 г.“ на 19 януари, което понастоящем е предмет на допитване до обществеността.
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
Тези четири политически варианти, представени от Комисията, включват:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) Значително забавяне на темпа на загуба на биологично разнообразие и екосистемни услуги в ЕС до 2020 г.;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) Спиране на загубата на биологично разнообразие и екосистемни услуги в ЕС до 2020 г.;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) Спиране на загубата на биологично разнообразие и екосистемни услуги в ЕС до 2020 г. и възстановяването им в рамките на осъществимото;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) Спиране на загубата на биологично разнообразие и екосистемни услуги в ЕС до 2020 г. и възстановяването им в рамките на осъществимото, както и увеличаване на приноса на ЕС към предотвратяването на загубата на световното биологично разнообразие
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Очаква се това съобщение и резултатите от допитването до обществеността да предизвикат публикуването до края на годината на предложение за нова стратегия на ЕС по отношение на биологичното разнообразие, включително на законодателни предложения.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Освен това Съвета по околна среда от 15 март се споразумя, новата водеща цел да бъде „спиране на загубата на биологично разнообразие и влошаването на екосистемните услуги в ЕС до 2020 г. и те да бъдат възстановени, доколкото това е осъществимо, като същевременно се засили приносът на ЕС за предотвратяване на загубата на биологично разнообразие в световен мащаб“.
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
Този доклад по собствена инициатива има за цел да отрази приоритетите на Европейския парламент в борбата срещу постоянната загуба на биологично разнообразие и влошаването на екосистемите.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
Докладчик по становище: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
Josefa Andrés Barea, Kriton Arsenis, Alain Cadec, João Ferreira, Carmen Fraga Estévez, Pat the Cope Gallagher, Marek Józef Gróbarczyk, Carl Haglund, Илияна Малинова Йотова, Werner Kuhn, Jean-Marie Le Pen, Isabella Lövin, Guido Milana, Maria do Céu Patrão Neves, Britta Reimers, Crescenzio Rivellini, Ulrike Rodust, Catherine Trautmann, Jarosław Leszek Wałęsa
Josefa Andrés Barea, Kriton Arsenis, Alain Cadec, João Ferreira, Carmen Fraga Estévez, Pat the Cope Gallagher, Marek Józef Gróbarczyk, Carl Haglund, Iliana Malinova Iotova, Werner Kuhn, Jean-Marie Le Pen, Isabella Lövin, Guido Milana, Maria do Céu Patrão Neves, Britta Reimers, Crescenzio Rivellini, Ulrike Rodust, Catherine Trautmann, Jarosław Leszek Wałęsa
Izaskun Bilbao Barandica, Julie Girling, Raül Romeva i Rueda, Antolín Sánchez Presedo
Izaskun Bilbao Barandica, Julie Girling, Raül Romeva i Rueda, Antolín Sánchez Presedo
Комисията по петиции приканва водещата комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
Margrete Auken, Elena Băsescu, Victor Boştinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Bairbre de Brún, Pascale Gruny, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Lena Kolarska-Bobińska, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Мария Неделчева, Nikolaos Salavrakos, Angelika Werthmann, Tatjana Ždanoka
Margrete Auken, Elena Băsescu, Victor Boştinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Bairbre de Brún, Pascale Gruny, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Lena Kolarska-Bobińska, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Nikolaos Salavrakos, Angelika Werthmann, Tatjana Ždanoka
Pablo Arias Echeverría, Sandrine Bélier, Kinga Göncz, Marian Harkin, Axel Voss
Pablo Arias Echeverría, Sandrine Bélier, Kinga Göncz, Marian Harkin, Axel Voss
János Áder, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Holger Krahmer, Jo Leinen, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Владко Тодоров Панайотов, Gilles Pargneaux, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
János Áder, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Holger Krahmer, Jo Leinen, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Marisa Matias, Miroslav Mikolášik, Bill Newton Dunn, Jaroslav Paška, Licia Ronzulli, Renate Sommer, Eleni Theocharous, Marianne Thyssen, Michail Tremopoulos, Giommaria Uggias, Thomas Ulmer, Marita Ulvskog, Kathleen Van Brempt, Peter van Dalen
Marisa Matias, Miroslav Mikolášik, Bill Newton Dunn, Jaroslav Paška, Licia Ronzulli, Renate Sommer, Eleni Theocharous, Marianne Thyssen, Michail Tremopoulos, Giommaria Uggias, Thomas Ulmer, Marita Ulvskog, Kathleen Van Brempt, Peter van Dalen
относно предложението за решение на Европейския парламент и на Съвета за предоставяне на макрофинансова помощ на Република Молдова
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
PE 443.011v02-00
PE 443.011v02-00
ПОЗИЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ НА ПЪРВО ЧЕТЕНЕ................................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
– като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета ( COM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– като взе предвид член 294, параграф 2 и член 212 от Договора за функционирането на Европейския съюз, съгласно които предложението е внесено от Комисията ( C7‑0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),