natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Изразява съжаление за неуспеха на новото СРП споразумение да определи точно кои органи на САЩ могат да имат достъп до данните на СРП.
Regrets the failure of the new PNR agreement to define precisely which US authorities may access the PNR data;
Изразява загриженост във връзка с планирания трансфер на аналитична информация относно данните на СРП от властите на САЩ към полицейските и съдебни органи на държавите-членки, и евентуално към Европол и Евроюст, извън рамките на специални съдебни процедури или полицейски разследвания, както се споменава в писмото на Министерството на вътрешната сигурност на САЩ, тъй като това следва да бъде допускано единствено в съответствие с действащите споразумения между ЕС и САЩ за правната взаимопомощ и екстрадирането на лица.
Is concerned at the envisaged transfer of analytical information flowing from PNR data from the US authorities to police and judicial authorities in the Member States, and possibly to Europol and Eurojust, outside the framework of specific judicial procedures or police investigations, as mentioned in the DHS letter, since this should only be allowed in accordance with the existing EU-US agreements on mutual legal assistance and extradition;
Силно се противопоставя на клаузата за принципно даване на достъп на трети страни до данните на СРП, ако отговарят на определени условия, уточнени от Министерството на вътрешната сигурност на САЩ, и на това, трети страни да могат по изключение, в неуточнени неотложни случаи, да получат достъп до данните на СРП без гаранции, че данните ще се обработват съгласно нивото на защита на данните на Министерството на вътрешната сигурност на САЩ.
Strongly opposes the provision that third countries in general may be given access to PNR data if adhering to DHS-specified conditions, and that third countries may exceptionally, in unspecified emergency cases, be given access to PNR data without assurances that the data will be handled according to the DHS level of data protection;
Изразява съжаление за факта, че ЕС е приел "да не се намесва" във връзка със защитата на данни на СРП за граждани на ЕС, които САЩ може да обменя с трети страни.
Regrets the fact that the EU has accepted 'not to interfere' with regard to the protection of EU citizens' PNR data that may be shared by the US with third countries;
Отбелязва, че новото СРП споразумение позволява Министерството на вътрешната сигурност на САЩ да предоставя данни на СРП на други национални държавни органи на САЩ във връзка със специални случаи и в зависимост от естеството на случая; изразява съжаление за това, че в новото СРП споразумение липсва уточнение за това кои органи на САЩ могат да имат достъп до данните на СРП и че целите, заложени в член I на писмото на Министерството на вътрешната сигурност на САЩ, са твърде широки.
Notes that the new PNR agreement allows the DHS to provide PNR data to other US domestic governmental authorities in relation to specific cases and in proportion to the nature of the case; regrets that the new PNR agreement lacks any indication as to which US authorities may access the PNR data and that the purposes set out in Article I of the DHS letter are very broad;
Отбелязва, че в новото СРП споразумение се споменава възможното създаване на СРП на равнището на ЕС или в една или повече държави-членки, и се предвижда, че всички данни на СРП могат да бъдат предоставени на Министерството на вътрешната сигурност на САЩ.
Notes that the new PNR agreement makes reference to a possible future PNR system at the level of the EU or in one or more of its Member States, and the provision that any PNR data in such a system may be made available to the DHS;
Изисква от Комисията да уточни състоянието на нещата по отношение на европейска СРП, включително и да предостави проучването за осъществимостта, което тя се е ангажирала да извърши.
Demands that the Commission clarify the state of play with regard to an EU PNR system, including making available the feasibility study it has pledged to undertake;
Отново изразява загрижеността си, изразена от работната група по член 29, във връзка с използването на данните на СРП за целите на дейността на правоприлагащите органи, и по-специално призовава Комисията да уточни:
Repeats the concerns expressed by the Article 29 Working Party as regards the use of PNR data for law enforcement purposes, notably calling on the Commission to substantiate:
оперативните нужди и целта на събирането на данни на СРП на мястото на влизане на територията на ЕС,
the operational need and purpose of collecting PNR data at the point of entry into EU territory;
добавената стойност от събирането на данни на СРП в контекста на вече съществуващите мерки за контрол на мястото на влизане на територията на ЕС поради съображения за сигурност, като например Шенгенската система, Визовата информационна система и системата API,
the added value of collecting PNR data in the light of the already existing control measures at the point of entry into the EU for security purposes, such as the Schengen system, the Visa Information System, and the API system;
планираното използване на данните на СРП, и по-специално дали това ще бъде за установяване на самоличността на лицата, с цел гарантиране на въздушната сигурност, за установяване на това кой влиза на територията на ЕС или за създаване на общи негативни или позитивни досиета на пътници.
the use that is envisaged for PNR data, in particular whether it is for identifying individuals in order to ensure air security, for identifying who enters the territory of the EU, or for general negative or positive profiling of passengers;
Настоява за участие на Парламента във всички мероприятия, свързани с разглеждането на този въпрос, съгласно член 71, параграф 1, буква в) и член 251 от Договора за ЕО.
Insists that Parliament be involved, pursuant to Articles 71(1)(c) and 251 of the Treaty establishing the European Community, in all relevant developments;
Припомня, че новото СРП споразумение ще бъде преразгледано в крайна сметка в контекста на бъдещите институционални реформи на ЕС, както се посочва в заключенията от заседанието на Европейския съвет през юни 2007 г. и в мандата за следващата Междуправителствена конференция.
Recalls that the new PNR agreement will eventually have to be reviewed in the light of future EU institutional reforms, as outlined in the conclusions of the European Council of June 2007 and in the mandate for the next IGC;
Възнамерява да поиска изготвянето на правна оценка на новото СРП споразумение за съответствие с националното законодателство и това на ЕС, и приканва работната група по член 29 и Европейския надзорен орган за защита на данните да представят изчерпателни становища по този въпрос.
Intends to seek a legal appraisal of the new PNR agreement for conformity with national and EU legislation, and invites the Article 29 Working Party and the European Data Protection Supervisor to present comprehensive opinions in this respect;
Възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки, както и на Конгреса на САЩ.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the US Congress.
Резолюция на Европейския парламент от 12 юли 2007 г. по годишния доклад за 2007 г. относно еврозоната ( 2007/2143(INI) )
European Parliament resolution of 12 July 2007 on the 2007 annual report on the eurozone ( 2007/2143(INI) )
като взе предвид съобщението на Комисията относно годишната декларация за 2007 г. относно еврозоната ( COM(2007)0231 ),
having regard to the Commission Communication on the Annual Statement on the Euro Area 2007 ( COM(2007)0231 ),
като взе предвид пролетните икономически прогнози на Комисията от 7 май 2007 г.,
having regard to the Commission's spring economic forecasts of 7 May 2007,
като взе предвид своята резолюция от 26 Април 2007 г. относно публичните финанси в ИПС през 2006 г. Приети текстове,
having regard to its resolution of 26 April 2007 on Public Finances in the EMU 2006 Texts adopted,
като взе предвид своята резолюция от 15 февруари 2007 г. относно положението на европейската икономика: подготвителен доклад относно общите насоки за икономическата политика за 2007 г. Приети текстове
having regard to its resolution of 15 February 2007 on the Situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007 Texts adopted
като взе предвид своята резолюция от 15 февруари 2007 г. относно макроикономическото въздействие на увеличаването на цената на енергията Приети текстове
having regard to its resolution of 15 February 2007 on the macro-economic impact of the increase in the price of energy Texts adopted
като взе предвид Годишния доклад на Европейската централна банка (ЕЦБ) за 2006 г.,
having regard to the 2006 Annual Report of the European Central Bank (ECB),
като взе предвид докладите на ЕЦБ относно финансовата интеграция в Европа от месец март 2007 г.,
having regard to the ECB's reports on Financial Integration in Europe of March 2007,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси ( A6-0264/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0264/2007 ),
като има предвид, че от 1,4 % през 2005 г. БВП на еврозоната се е увеличил с 2,7 % през 2006 г., което представлява най-добрият резултат от 2000 г. насам, докато равнището на инфлация е било 2,2 %, без промени от 2005 г.,
whereas the GDP of the eurozone increased by 2,7 % in 2006, up from 1,4 % in 2005, which represents the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2 %, unchanged from 2005,
като има предвид, че от 2,5 % от БВП през 2005 г. фискалният дефицит е спаднал до 1,6 % от БВП през 2006 г.,
whereas the fiscal deficit declined to 1,6 % of GDP in 2006 from 2,5 % of GDP in 2005,
като има предвид, че равнището на безработицата е спаднало до 7,6 % до края на 2006 г., което е най-ниското равнище от 15 години,
whereas the unemployment rate fell to 7,6 % by the end of 2006, its lowest level in 15 years,
като има предвид, че членството в еврозоната засилва степента на икономическа взаимозависимост между държавите-членки и призовава към по-тясна координация на икономическите политики, за да се коригират структурните слабости с оглед преодоляване на бъдещи предизвикателства и с оглед на това еврозоната да стане част от по-глобализирана икономика,
whereas membership of the eurozone strengthens the degree of economic interdependence between Member States and calls for a closer coordination of economic policies in order to correct structural weaknesses, to face future challenges and to assimilate the eurozone with an increasingly globalised economy,
като има предвид, че еврозоната представлява съществен елемент от стабилността на световната икономика,
whereas the eurozone represents a core element of stability in the global economy,
Приветства благоприятното икономическо развитие, постигнато през 2006 г. с оглед на растежа и заетостта, довело до създаването на 2 милиона нови работни места и по-ниски фискални дефицити; изтъква обаче, че голямото равнище на безработица и ниската степен на участие в пазарите на труда не позволяват на Европа да отговори успешно на настоящи и бъдещи предизвикателства в една глобална икономика;
Welcomes the favourable economic developments achieved in 2006 in terms of growth and employment, resulting in the creation of 2 million new jobs and lower fiscal deficits; points out however that high unemployment levels and low participation in labour markets do not allow Europe to respond successfully to current and future challenges in a global economy;
В тази връзка припомня, че член 111 от Договора възлага отговорността за политиката за обменния курс на Съвета, без да уточнява средствата, чрез които това право следва да се упражнява; приканва Еврогрупата, Съвета и ЕЦБ да упражняват съответните си права в цялост и да ускорят координацията на своите мерки относно политиката за обменния курс;
Recalls in this connection that Article 111 of the Treaty confers responsibility for exchange rate policy on the Council, without specifying the means by which this power should be exercised; calls on the Euro Group, the Council and the ECB to exercise their respective powers to the full;
Отбелязва, че част от възстановяването е предизвикано от структурни подобрения и приветства факта, че производителността на труда се увеличава с по-висок темп; въпреки това счита, че все още е твърде рано да се правят твърди заключения дали характерът на възстановяването е по-скоро цикличен, или по-скоро структурен; призовава за предпазлива позиция в тази връзка;
Notes that part of the recovery is driven by structural improvements and welcomes the fact that labour productivity is increasing at a higher rate; considers, however, that it is too early to draw firm conclusions as to whether the recovery is more cyclical or more structural in nature; calls for a cautious stance in this regard;
Приветства обстоятелството, че членовете на еврозоната положиха съгласувани усилия с цел коригиране на твърде големите бюджетни дефицити в съответствие с реформирания Пакт за стабилност и растеж; подчертава факта, че според Комисията в еврозоната като цяло се е повишило качеството на адаптиране, като се разчита в по-малка степен на еднократни мерки и са намалени публичните разходи; по-специално подчертава, че съчетанието от усилия за консолидиране, преди всичко в страни с извънредно големи дефицити, и засилен икономически напредък, намалиха бюджетния дефицит в еврозоната до 1,6 % от БВП през 2006 г., в сравнение с 2,5 % от БВП през 2005 г.;
Welcomes the fact that eurozone members have made a concerted effort to correct excessive budget deficits in accordance with the reformed Stability and Growth Pact; highlights the fact that the Commission considers that in the eurozone as a whole the quality of the adjustment has increased, with less reliance on one-off measures and a decrease in public expenditure; stresses, in particular, that the combination of consolidation efforts, notably in countries with excessive deficits, and improved economic developments have reduced the budget deficit of the eurozone to 1,6 % of GDP in 2006, down from 2,5 % of GDP in 2005;
Настоява, че добрата фискална политика е предпоставка за устойчив растеж и създаване на работни места, тъй като ниските бюджетни дефицити и държавен дълг стоят в основата на очаквания за нисък и стабилен процент на инфлация и спомагат за поддържане на ниски лихвени проценти; предупреждава срещу повтаряне на грешките в политиката от 1999-2001 г.; поради което призовава да се използва настоящият подем по два начина, за да се постигне следното: отстраняването на дефицитите и натрупването на излишъци, които биха намалили равнищата на дълга, както повишаването на качеството на публичното финансиране, като се инвестира повече в образованието, професионалното обучение, инфраструктурата и научноизследователската работа и иновациите, което би спомогнало за справяне с предизвикателствата на застаряващото население; в този смисъл приветства факта, че на 20 април 2007 г. Еврогрупата прие насоки за фискалните политики в държавите-членки от еврозоната, като припомня ангажимента за активно консолидиране на публичните финанси при условия на добра икономическа обстановка и за използване на непредвидени допълнителни постъпления за намаляване на дефицита и дълга;
Insists that sound fiscal policy is a pre-condition for sustained growth and job creation since low budget deficits and government debt foster low and stable inflationary expectations and help maintain low interest rates; warns against repeating the policy mistakes of 1999-2001; calls, therefore, for the current upswing to be used in two ways in order to achieve the following: the elimination of deficits and the accumulation of surpluses, which would reduce debt levels, and the improvement of the quality of public finance by investing more in education, vocational training, infrastructure, and research and innovation, which would assist in helping to meet the challenges posed by an ageing population; welcomes in this respect the fact that on 20 April 2007 the Eurogroup adopted orientations for fiscal policies in eurozone Member States, recalling the commitment to actively consolidate public finances in good times and to use unexpected extra revenues for deficit and debt reduction;
Подчертава опасностите при процикличните политики в някои държави-членки; отбелязва усилията за фискална консолидация, наблюдавани в еврозоната като цяло; при все това настоява, че ангажиментът за постигане на средносрочната цел, установена в реформирания Пакт за стабилност и растеж, изисква държавите-членки да натрупват излишъци по време на добра икономическа обстановка; счита, че е необходимо засилване на усилията за консолидация с оглед, например, на очакваното предизвикателство от демографско естество; отбелязва, че реформираният Пакт за стабилност и растеж ясно изисква фискално консолидиране по отношение на икономическия цикъл; отбелязва, че процедурните или цифровите фискални правила и независимите фискални институции подкрепят фискалната консолидация и спомагат за избягването на проциклични политики;
Stresses the risks posed by pro-cyclical policies in some Member States; takes note of the fiscal consolidation effort observed in the eurozone as a whole; insists, however, that the obligation to achieve the medium-term objective, as specified in the reformed Stability and Growth Pact, requires Member States to run surpluses during good times; believes that the consolidation effort needs to be strengthened in light of, inter alia, the demographic challenge to come; notes that the reformed Stability and Growth Pact explicitly requires fiscal consolidation over the economic cycle; notes that procedural or numerical fiscal rules and independent fiscal institutions support fiscal consolidation and help avoid pro-cyclical policies;
Отбелязва решението на ЕЦБ през 2006 г. да повиши допълнително лихвените проценти; отбелязва, че въпреки че инфлацията бе под контрол независимо от голямото повишение на цените на енергията, от 2001 г. насам темпът на растеж на паричния агрегат M3 системно превишава референтната стойност от 4,5 % с голяма разлика, без това да води до увеличаване на инфлацията; призовава ЕЦБ да обясни по-добре причините за това несъответствие и дали то е симптом за растяща ликвидност, която би довела до инфлация в бъдеще, или е резултат от други фактори, като задълбочаването на финансовите пазари, финансовите иновации и все по-голямата роля на еврото в международен план;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
Отбелязва, че увеличенията в цените на активите набират скорост, особено в сектора на недвижимите имоти, което може да бъде нормален симптом на една стабилна икономика, но също така увеличава вероятността от бурни корекции; счита, че това увеличаване на цените на активите засилва необходимостта от предпазлива фискална политика в държавите-членки, в които се наблюдава подобно развитие, както и от национална структурна политика, насочена към предотвратяването на такива дисбаланси, включително засилено разумно регулиране; приканва националните законодатели и регулатори да оценят внимателно развитието на пазара на недвижими имоти; обръща внимание на диференциран подход, който взема предвид специфичното положение на държавите-членки по отношение на растежа и бюджета;
Observes that asset price increases are gaining pace, notably in the real estate sector, which may be the normal symptom of a healthy economy but also raises the likelihood of violent adjustments; considers that these accelerating asset price increases reinforce the need for a cautious fiscal policy in Member States experiencing such developments, as well as national structural policies aimed at preventing such imbalances, including enhanced prudential regulation; invites national legislators and regulators to evaluate carefully the development of the real estate market; points to a differentiated approach which takes into account Member States' specific situations as regards growth and budget;
Отбелязва, че номиналното увеличение на обменния курс на еврото с 11,4 % спрямо щатския долар, 12,4 % спрямо йената и 8 % спрямо китайския ренминби (юан), са довели само до слабо увеличение на реалния ефективен обменен курс от 3,5 % през 2006 г. и до този момент това не е оказало неблагоприятно влияние върху равнището на износа и ръста в еврозоната; въпреки това отбелязва, че това се отразява по различен начин в държавите-членки, в зависимост от структурата на икономиката им и възможността за по-гъвкава ответна реакция на реалната икономика към промените на обменния курс; призовава държавите-членки да предприемат мерки, за да увеличат своите възможности за корекции; подчертава необходимостта от това да бъдат отчетени последиците, които може да имат бъдещи увеличения на лихвените проценти, по отношение на обменния курс на еврото и конкурентоспособността на европейската икономика;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, and 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the eurozone level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
Счита, че различните тенденции при растежа, инфлацията, реалните обменни курсове и заетостта в държавите-членки може да отразяват различни процеси, напр. демографски тенденции, различно темпо на напредък по отношение на структурните реформи, разлики в потенциала за растеж и процесите на наваксване; въпреки това подчертава, че големият дефицит по текущата сметка в някои държави-членки е симптом за различни тенденции в сферата на конкурентоспособността и че различните подходи на икономическата политика на държавите-членки са от основно значение за обяснението на такива различия;
Considers that diverging trends in growth, inflation, real exchange rates and employment among Member States may reflect different developments, e.g. demographic trends, different rates of progress as regards the structural reforms, varying growth potentials and catching-up processes; underlines however that the large current account deficit in some Member States is a symptom of diverging trends in competitiveness and that the different approaches to economic policy among Members States are key to explaining such differences;