natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Оттам произтича и необходимостта да се управлява либерализацията на търговията, включително договореностите за търговския обмен и неговия обем, като тази необходимост се изостря при ускоряването на процеса на глобализация.
Hence the need to manage the liberalisation of trade, including the practical arrangements for and the volume of trade, a need which has come to be felt even more strongly as the globalisation process has speeded up.
Освен това либерализацията на търговската политика е придружена от ожесточена конкуренция между държавите, стремящи се да привлекат чуждестранни инвеститори, и от по-активна конкуренция между предприятията.
What is more, the liberalisation of international trade has been accompanied by ferocious competition among countries seeking to attract foreign investors and stiffer competition between undertakings.
Това много често води до злоупотреби в областта на условията на труд и демократичните свободи, както и до щети за околната среда.
All too often this has led to abuses in the areas of working conditions and democratic freedoms and to environmental damage.
Примерите за това са многобройни.
The examples are legion.
Ето защо Европа и международната общност като цяло са изправени пред належащата необходимост: логиката изисква от тях да включат истински гаранции в областта на устойчивото развитие и трудовите права в разпоредбите относно търговския обмен.
Europe, and the international community as a whole, are thus faced with an imperative: simple logic, requires them to incorporate into the rules governing international trade genuine guarantees concerning sustainable development and labour rights.
Тази належаща необходимост, която е в съответствие с целите на Организацията на обединените нации, както и с тези на Европейския съюз, е в съзвучие с очакванията на гражданите в Европа.
That imperative, which is consistent with the objectives of both the United Nations and the European Union, chimes exactly with public expectations in Europe.
Тя предполага също така определянето на подход за корпоративна отговорност в социалната и екологичната сфера.
It also requires a specific approach to be defined to the issue of the social and environmental responsibility of undertakings.
Сред предприятията транснационалните дружества са тези, които изпълняват ключова роля в рамките на световната търговия.
Among undertakings, it is the transnational corporations which play the key role in world trade.
Те са имали възможност да се възползват от либерализацията на пазарите, за да възложат на външни изпълнители част от своето производство и за да диверсифицират своята снабдителна верига с помощта на страни, в които производствените разходи са ниски, а нормативната уредба — по-малко строга.
They have taken advantage of market liberalisation to externalise part of their production and to diversify their supply arrangements, drawing on countries where production costs are low and regulatory regimes are less stringent.
Очакванията по отношение на тяхното поведение в областта на корпоративната социална отговорност се отнася в еднаква степен и до техните дъщерни дружества и подизпълнители, намиращи се в тези страни, от които те организират голяма част от търговския обмен с Европа.
The expectation that such corporations should act in a socially responsible manner thus applies equally to their subsidiaries and their subcontractors in those countries, from which they organise a large proportion of the international trade involving Europe.
Три аспекта на една цел
Three issues, one objective
Насърчаването на корпоративната социална и екологична отговорност в рамките на търговията засяга всъщност три аспекта от огромно значение за Европа:
Fundamentally, measures to promote corporate social and environmental responsibility in the area of trade touch on three issues of major importance to Europe:
Морален аспект: много често нашите предприятия са тези, чието поведение следва да се промени, с цел то да се приведе в съответствие с принципите, на които се основава социалната и екологична отговорност, по-специално по отношение на техните действия в развиващите се страни.
A moral issue: very often it is our own undertakings whose behaviour needs to change in order to be consistent with the principles underpinning social and environmental responsibility, in particular as regards their actions in developing countries.
Икономически и социален аспект: неспазването на принципите на КСО се явява форма на социален и екологичен дъмпинг, за сметка на производството и трудещите се, намиращи се в Европа, които са задължени да съблюдават по-високи социални и екологични стандарти.
An economic and social issue: non-compliance with the principles underpinning CSR constitutes a form of social and environmental dumping, to the detriment of undertakings and workers in Europe, who are required to meet more stringent social and environmental standards.
Политически аспект: нашите политики в контекста на глобализацията трябва да бъдат последователни и Европейският съюз трябва да отговори на очакванията на гражданите, като им предложи защита в един дерегулиран свят.
A political issue: our policies in the context of globalisation must be consistent and the European Union must meet public expectations by offering ordinary Europeans protection in a deregulated world.
Съчетаване на разпоредбите, уреждащи международната търговия, и корпоративната социална отговорност
Making CSR part of the rules governing international trade
Досега търговията и корпоративната социална отговорност са имали твърде малко пресечни точки.
Hitherto, the link between trade and CSR has been tenuous at best.
Причината за това е очевидна: международната търговия се урежда чрез споразумения между държави, в които се определят обвързващи правни разпоредби за тези държави; корпоративната социална отговорност, от друга страна, се основава на разпоредби с необвързващ характер, които предприятията поемат да спазват на доброволна основа.
The reason is obvious: international trade is governed by agreements between States which lay down legal rules binding on those States; CSR is based on non-binding rules which undertakings agree to comply with on a voluntary basis.
Интегрирането на принципите на корпоративната социална отговорност в разпоредбите, уреждащи международната търговия, ще предостави възможност на ЕС да оказва натиск, с цел обезпечаване на по-доброто поведение на предприятията и на зачитане на социалните и екологични стандарти от страна на държавите, подписали търговски споразумения с ЕС.
Incorporating CSR principles into the rules governing international trade would enable the EU to exert pressure on undertakings to improve their behaviour and on the States which sign trade agreements with it to comply with labour and environmental standards.
Корпоративната социална отговорност — идея, която се налага…
CSR, an idea which is gaining ground ...
Корпоративната социална отговорност датира отдавна, по-конкретно от 1976 г., когато ОИСР изготви насоки с подкрепата на професионалните организации.
CSR already has a long history, starting with the OECD Guidelines issued in 1976 with the support of the trade union movement.
Следват тристранната принципна декларация за многонационалните предприятия на МОТ и световният пакт на ООН „Глобален договор“, чието начало беше поставено през 2000 г. от Кофи Анан.
They were followed by the ILO’s tripartite declaration concerning international undertakings and the United Nations Global Compact launched by Kofi Annan in 2000.
В насоките на ОИСР се определи набор от препоръки, които правителствата отправят към мултинационалните предприятия и които засягат по-специално заетостта и отношенията със социалните партньори, правата на човека, околната среда, борбата срещу корупцията, интересите на потребителите, конкуренцията и избягването на данъци.
The OECD Guidelines laid down a set of recommendations which governments address to multinational corporations concerning, in particular, employment and relations with the social partners, human rights, the environment, the fight against corruption, consumer interests, competition and tax evasion.
Оттогава има многобройни инициативи за създаване на механизми за мониторинг на спазването на тези кодекси за добро поведение и за въвеждане на етикети, удостоверяващи, че предприятията са поели ангажимент да съблюдават принципите на корпоративната социална отговорност.
Since then, many proposals have been made to establish mechanisms for monitoring compliance with these codes of good conduct and labels certifying that undertakings have made a commitment to abide by CSR principles.
Европейският съюз разгледа този въпрос в Зелена книга, публикувана през 2001 г., която беше последвана от Бяла книга и от създаването на Плурилатерален форум за корпоративната социална отговорност, чиято цел е да насърчи развитието на европейска рамка и стратегия в тази област.
The European Union considered the issue in a Green Paper, which was published in 2001 and was followed by the publication of a White Paper and the establishment of a Plurilateral Forum on CSR with the aim of encouraging the development of a European framework and strategy to foster CSR.
Големи европейски предприятия се присъединиха към мрежата „CSR Europe“, създадена през 1995 г. по инициатива на Жак Делор.
Major European undertakings have joined the ‘CSR Europe’ network set up in 1995 at the instigation of Jacques Delors.
В настоящия момент и съгласно формулировките в нейното съобщение от 2006 г. по тази тема, Комисията счита корпоративната социална отговорност като аспект от европейския социален модел, който съставлява средство за защита на солидарността, сплотеността и равните възможности в контекста на засилена световна конкуренция.
Today, as it made clear in its 2006 communication on the subject, the Commission regards CSR as an aspect of the European social model which represents a way of safeguarding solidarity, cohesion and equal opportunities in the context of increased global competition.
Обявената цел е ЕС да се превърне в „отличен пример“ в областта на социалната отговорност и да се гарантира, че външните политики, които той прилага, и европейските предприятия, които инвестират в трети страни, допринасят действително за социалното развитие.
The stated goal is to make the EU a ‘pole of excellence’ in CSR and to ensure that the external policies it implements and the European undertakings which invest in third countries make a genuine contribution to social development.
От своя страна Парламентът приема редица доклади и подробни предложения с цел укрепване на корпоративната социална отговорност (напр. резолюциите на ЕП от 1999 и 2003 г. и по-специално доклада Howitt, приет през март 2007 г.) и превръщането на спазването на стандартите в областта на трудовото право и околната среда в по-важна част от търговските споразумения на ЕС (по-специално доклада Désir, приет през октомври 2001 г. и доклада Désir и Panayatopoulos, приет през май 2007 г.)
For its part, Parliament has adopted a number of reports and detailed proposals with the aim of strengthening CSR (for example its 1999 and 2003 resolutions and, in particular, the Howitt report adopted in March 2007) and of making compliance with labour and environmental standards a more significant component of EU trade agreements (in particular the Désir report adopted in October 2001 and the Désir and Panayatopoulos report adopted in May 2007).
... ... и която трябва да намери своето място в основата на търговските споразумения на ЕС
... and which must be at the heart of the EU’s trade agreements
Корпоративната социална отговорност и социалните и екологични клаузи в търговските споразумения имат една и съща цел: по-справедлива, по-социална, по-хуманна глобализация, която е в служба на устойчивото развитие.
CSR and the social and environmental clauses in trade agreements pursue the same objective: fairer, more socially just, more human globalisation in the service of sustainable development.
Досега обаче се наблюдават два успоредни, но отделни подхода.
Hitherto, however, they have reflected two parallel, but separate, approaches
Споразумението за свободна търговия с Корея да се позовава на КСО, но по доста ограничен начин и без пряка връзка с прилагането на търговските ангажименти.
The free trade agreement with South Korea does make reference to CSR, but only in a very limited way and without establishing any direct link with the trade provisions. .
Ако двата подхода могат да бъдат съчетани, те в никакъв случай няма взаимно да се подкопаят, а взаимно ще се укрепят.
If the two approaches can be combined, they will strengthen, and certainly not undermine, one another.
Търговските социални клаузи ще бъдат укрепени чрез приноса на КСО, който се отнася до поведението на предприятията.
The social clauses in trade agreements will be strengthened by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of undertakings.
Що се отнася до КСО, тя ще бъде подкрепена от силата на търговските споразумения и по-специално на надзорната рамка, която те установяват, с оглед прилагането на ръководните им принципи.
The concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them.
Настоящият доклад не се спира върху съвкупността от вече формулирани предложения от Европейския парламент и останалите международни институции с оглед насърчаване на КСО, от една страна, и на социалните и екологични стандарти в търговските споразумения, от друга страна.
This report does not rehash all the proposals already put forward by Parliament and in other international bodies to promote CSR and labour and environmental standards in trade agreements.
Той се съсредоточава върху предложенията, които ще позволят по-специално да се насърчи корпоративната социална отговорност в рамките на търговската политика на Европейския съюз.
It focuses instead on proposals specifically designed to foster CSR in the context of the European Union’s common commercial policy.
Това е логиката, на която се основават предложенията в предложението за резолюция, които се отнасят по-специално до:
That is the thinking behind the proposals set out in the motion for a resolution, which concern in particular:
– преразглеждането на режима на ОСП;
– the revision of the GSP regime;
– оценките на въздействието, свързани с договарянето и мониторинга на търговските споразумения на Европейския съюз;
– impact assessments linked to the negotiation of and follow-up to EU trade agreements;
– клаузите за КСО в споразуменията за свободна търговия и другите търговски и инвестиционни споразумения на Европейския съюз;
– CSR clauses in the EU’s free trade agreements and other trade and investment agreements;
– парламентарен комитет за мониторинг, по специално на социалното и екологично измерение, включително КСО, за всяко споразумение за свободна търговия;
– for each free trade agreement a parliamentary monitoring committee to oversee compliance with the social and environmental provisions, including those relating to CSR;
– задължение за мултинационалните предприятия на ЕС и страните партньори да публикуват годишен доклад относно социалното и екологично въздействие на техните дейности, както и на дъщерни предприятия и снабдителни вериги;
– the requirement for multinational corporations based in the EU and in the partner countries to publish annual reports on the social and environmental impact of their activities and those of their subsidiaries and subcontractors;
– механизми за съдебно сътрудничество между ЕС и страните партньори, включващи възможността да се повдигат процедури срещу мултинационалните предприятия, както в Европа, како и във въпросните страни, за сериозни нарушения, извършени от тези предприятия или техните дъщерни предприятия, по отношение на околната среда или основните права;
– mechanisms for judicial cooperation between the EU and partner countries, including arrangements for prosecuting multinational corporations, both in Europe and in the partner countries concerned, if those corporations or their subsidiaries are guilty of serious breaches of environmental rules or fundamental rights;
– възлагане на обществени поръчки;
– public procurement;
– връзките между многостранните форуми за насърчаване на КСО и СТО;
– relations between the multilateral forums which seek to promote CSR and the WTO;
– нова инициатива на Европейската комисия.
– a new Commission proposal.
A. като има предвид, че корпоративната социална отговорност (КСО) е концепция, според която дружествата доброволно включват в своята бизнес стратегия социални цели и цели, свързани с околната среда, за общото благо на заинтересованите страни, ангажирайки се активно с обществените политики като важен аспект от социалната промяна, породена от ценностите,
A. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
Б. като има предвид, че КСО е съществен елемент от европейския социален модел, подсилен от влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално на неговата хоризонтална социална клауза, и като им предвид, че необходимостта от насърчаване на КСО беше призната в съобщението на Европейската комисия относно стратегията „Европа 2020“ като важен елемент при осигуряването на доверието на работещите и потребителите в дългосрочен план,
B. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
В. като има предвид, че КСО има значително въздействие върху правата на човека в развиващите се страни,
C. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
Г. като има предвид, че КСО е един от инструментите, които могат да се използват в борбата срещу недекларирания труд и избягването на данъци,
D. whereas CSR is one of the instruments that can be used to combat undeclared work and tax evasion,
Д. като има предвид, че КСО не следва да замества или изключва държавата по отношение на нейната отговорност при предоставянето на основни обществени услуги,
E. whereas CSR should not replace or exempt the State from its responsibility in the provision of basic public services,
Е. като има предвид, че КСО може да играе ключова роля за подобряване на жизнения стандарт на общностите в неравностойно положение,
F. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
Ж. като има предвид, че професионалните съюзи играят ключова роля за насърчаването на КСО, тъй като работниците са в добра позиция да познават действителността в предприятието, в което са назначени,
G. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
З. като има предвид, че КСО трябва да се разглежда успоредно и във взаимодействие с реформите в корпоративното управлението,
H. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
И. като има предвид ролята на малките и средни предприятия (МСП) на единния европейски пазар и резултатите от финансираните от Комисията проекти за насърчаване на приемането на практики за корпоративна социална отговорност (КСО), включително от страна на МСП,
I. having regard to the role of SMEs in the single European market and to the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of corporate social responsibility (CSR) practices, including by SMEs,
6. счита, че надеждността на доброволните инициативи за КСО зависи от включването в тях на международно признатите стандарти и принципи, като Глобалната инициатива за отчитане ІІІ, и въвеждането на надзор и прозрачна и независима проверка от страна на участници в предприятието спрямо тях;
Believes that the credibility of voluntary CSR initiatives depends on their incorporating internationally accepted standards and principles, such as the Global Reporting Initiative III, and on their being subject to monitoring and to transparent verification that is independent from company stakeholders;
10. приветства насърчаването на КСО в международен план и призовава Комисията по-добре да интегрира КСО в своите политики в областта на търговията, като се стреми да включи строги клаузи, отразяващи международни признати стандарти за КСО и всички двустранни, регионални и многостранни споразумения относно екологичните, социалните и управленските стандарти за докладване за насърчаване на по-добро и по-широко оповестяване за европейските дружества, опериращи дейност в развиващите се страни пряко или чрез своите вериги за доставки, за чието поведение те трябва задължително да поемат отговорност, като се подчертава по-специално ролята, която представителите на работниците следва да играят, и важността на социалния диалог; изисква от Комисията да наблюдава пряко въвеждането на тези клаузи и да информира за това на Европейския парламент;
Welcomes the promotion of CSR internationally, and calls on the Commission to integrate CSR better in its trade policies by seeking to include rigorous clauses reflecting internationally recognised CSR standards in all bilateral, regional and multilateral agreements on Environmental, Social and Governance reporting standards for the promotion of better and more widespread disclosure for European companies operating in developing countries directly or through their supply chains, for whose behaviour they must necessarily take responsibility, emphasising in particular the role that workers’ representatives should play and the importance of social dialogue; asks the Commission to monitor, in a straightforward manner, the introduction of the abovementioned clauses and to keep Parliament informed about it;
Georges Bach, Françoise Castex, Marielle Gallo, Joe Higgins, Franz Obermayr, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Emilie Turunen, Cecilia Wikström
Georges Bach, Françoise Castex, Marielle Gallo, Joe Higgins, Franz Obermayr, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Emilie Turunen, Cecilia Wikström
Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Małgorzata Handzlik, Elisabeth Köstinger, Jarosław Leszek Wałęsa
Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Małgorzata Handzlik, Elisabeth Köstinger, Jarosław Leszek Wałęsa
Докладчик:Barbara Matera
Rapporteur: Barbara Matera
PE 450.599v02-00
PE 450.599v02-00
ПРИЛОЖЕНИЕ: РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА....................6
ANNEX: DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL.........6
ПРИЛОЖЕНИЕ: ПИСМО НА КОМИСИЯТА ПО ЗАЕТОСТ И СОЦИАЛНИ ВЪПРОСИ 11
ANNEX: LETTER OF THE COMMITTEE OF EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..11
– като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и Съвета ( COM(2010)0529 – C7 0309/2010),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0529 – C7‑0309/2010 ),
– като взе предвид доклада на комисията по бюджети ( A7-0318/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0318/2010 ),
В. като има предвид, че финансовата помощ на Съюза за съкратените работници следва да бъде динамична и да се предоставя по възможно най-бърз и най-ефикасен начин, в съответствие със Съвместната декларация на Европейския парламент, Съвета и Комисията, приета по време на заседанието по съгласуване на 17 юли 2008 г., и при надлежно спазване на МИС от 17 май 2006 г. по отношение на вземането на решения за мобилизиране на средства от ЕФПГ,
C. whereas the Union’s financial assistance to workers made redundant should be dynamic and made available as quickly and efficiently as possible, in accordance with the Joint Declaration of the European Parliament, the Council and the Commission adopted during the conciliation meeting on 17 July 2008, and having due regard for the IIA of 17 May 2006 in respect of the adoption of decisions to mobilise the EGF;