natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Насърчава институциите за финансиране и ЕС да финансират изграждането на капацитет и обучение във връзка с по-добро управление на земите и по-добри методи за управление на съхранението на водите, които отчитат научните и технологичните знания, както и възраждането на стари знания като традиционните системи за напояване от миналото, както е посочено в доклада на UNEP относно високопланинските ледници и изменението на климата; счита, че цялостното финансиране от ЕС следва да допринася за подпомагането на целите на политиките на ЕС за устойчиво развитие и продоволствена сигурност в съответствие с Целите на хилядолетието за развитие;
Encourages financing institutions and the EU to finance capacity building and training in improved land management and improved water management storage methods that take into account scientific and technological knowledge and the revival of old knowledge such as ancient traditional irrigation systems, as outlined in the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’; considers that all financing from the EU should contribute to the promotion of the EU's policy objectives of sustainable development and food security, in accordance with the Millennium Development Goals;
Подчертава, че строежът и укрепването на язовири в най-слабо развитите страни не е достатъчно за защита на уязвимите области, и призовава за съгласувани усилия за справяне с корените на проблема, а не просто със симптомите, като така ще се избегне излишно изразходване на парите на данъкоплатците в ЕС;
Stresses that constructing and reinforcing dams in LDCs is not enough to safeguard vulnerable areas and calls for a concerted effort in dealing with the root of the problem, not merely the symptoms, thus preventing the wasteful spending of EU taxpayers' money;
Призовава ЕС, в усилията си за справяне с причините в основата на зачестилите и по-интензивни наводнения, да поеме допълнителни ангажименти за намаляване емисиите на парникови газове, така че да изпълни своята цел за ограничаване на изменението на климата до 2°C над равнището преди началото на индустриализацията;
Calls on the EU, in addressing the root causes of the increased frequency and intensity of floods, to make further commitments in greenhouse gas reductions so as to meet its objective of limiting climate change to 2°C above the preindustrial level;
Настоятелно призовава ЕС широко да прилага и да насърчава мерки за намаляване на емисиите на сажди, като улавяне на метана при добив и транспортиране на въглища, нефт и газ, улавяне на метана при управлението на отпадъци и използване на екологични готварски печки, които ще допринесат за борбата с изменението на климата и за намаляване на отдръпването на ледниците;
Urges the EU to widely implement and promote emission reduction measures targeting black carbon, such as the recovery of methane from coal, oil and gas extraction and transport, methane capture in waste management and the use of clean-burning stoves for residential cooking, which will contribute to combating climate change and to reducing glacial retreat;
Отново заявява своето убеждение, че малките язовири за производство на водна енергия са по-подходящи и икономически устойчиви от големите водноелектрически централи; по-специално подчертава, че децентрализираните, малки по мащаб съоръжения (микро водноелектрически централи, домашни слънчеви електрически системи, вятърни системи и такива, използващи биомаса), основани на местни възобновяеми източници, са по-подходящи в селските райони, разположени далеч от централизираните електроснабдителни мрежи;
Reiterates its conviction that small hydropower dams are more sustainable and economically viable than large hydropower; in particular, stresses that decentralised, small-scale options (micro hydro, home-scale solar electric systems, wind and biomass systems) based on local renewable resources are more appropriate in rural areas far away from centralised supply networks;
Подчертава, че заедно с въглеродния диоксид, отлаганията на сажди остават преобладаващата причина за отдръпването на ледниците; по-специално припомня, че саждите и озонът в по-ниската атмосфера са вредни замърсители на въздуха, които увреждат здравето, намаляват продължителността на живота и увеличават топенето на снеговете и леда в световен мащаб, включително в Арктика, Хималаите и други покрити с ледници и сняг райони; подчертава факта, че озонът е и най-значителният замърсител на въздуха, отговорен за намаляване на добивите, оказващ по този начин влияние върху продоволствената сигурност; отбелязва, че метанът е важен прекурсор за формиране на озон и че намаляването на емисиите на метан намалява и формирането на озон;
Stresses that black carbon remains as prevalent a cause of glacial retreat as carbon dioxide; recalls, in particular, that black carbon and ozone in the lower atmosphere are harmful air pollutants which damage health, reduce life expectancy and exacerbate the melting of snow and ice around the world, including in the Arctic, the Himalayas and other glaciated and snow-covered regions; highlights the fact that ozone is also the most important air pollutant responsible for reducing crop yields, and thus affects food security; notes that methane is an important precursor to ozone formation and that reductions of methane emissions also reduce the formation of ozone;
Настоятелно призовава за незабавни действия с оглед намаляване на отделянето на сажди и метан, главно чрез насърчаване на научните изследвания и инвестициите в технологии, целящи намаляване на замърсяващите емисии, като метод за бързо действие за спиране на топенето на ледниците и снеговете; препоръчва, предвид краткия живот на саждите и метана в атмосферата, комбинирани усилия за смекчаване на въздействието чрез стратегии за бързо действие, които биха могли бързо и рязко да понижат заплахата от наводнения, причинени от внезапното отприщване на ледникови езера;
Urges immediate action be taken with a view to reducing black carbon and methane emissions, mainly through the promotion of research and investments in technology aimed at reducing polluting emissions, as a fast-action method of halting glacial and snow melting; recommends that, given the short atmospheric life of black carbon and methane, combined mitigation by means of fast-action strategies could dramatically and rapidly alleviate the threat of GLOFs;
Призовава ЕС да насърчи създаването на световна система за ранно предупреждение за наводнения, свлачища и вълни цунами (напр. под егидата на ООН) и да осигури достигането на тази информация до отдалечените райони и най-уязвимите групи от населението в развиващите се страни;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
Призовава ЕС, предвид трансграничния характер на наводненията, причинени от внезапното отприщване на ледникови езера, да насърчава диалога между страните с оглед създаването на политики, занимаващи се с природни бедствия, и да насърчава подходящите инвестиции за защита на държавите от региона на Хиндукуш-Хималаите от наводнения; настоятелно призовава за признаване на факта, че това е проблем, пред който е изправена не една единствена, а много страни, и като такъв изисква многостранен подход към неговото разрешаване;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
Препоръчва да се формира неотложно една трансгранична агенция, създадена под егидата на Обединените нации, с цел бърза размяна на налична информация относно проблемите и причините за свързаните с водите трансгранични опасности и предлагане на подходящи мерки за приспособяване и смекчаване на последиците; подчертава, че без такава водеща агенция, преговори от критично значение за предотвратяване на наводненията и смекчаване на последствията могат да се окажат непосилна задача за държави на противоположни позиции; подчертава, че ледниковите райони, които често са източник на наводнения, се считат за места от стратегическо значение, формиращи граници между нациите, и поради това засегнатите страни може да се окажат резервирани по отношение на споделянето на жизнено важна информация;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
Изтъква, че проектите за изграждане на язовири имат въздействие върху международната сигурност; подчертава, че това въздействие може да бъде отрицателно, създавайки трансгранични конфликти, социални вълнения и вреди за околната среда; припомня обаче, че въпросите, свързани с доставките на енергия и вода, могат да имат и положително въздействие, като насърчават диалога между съседни държави и региони;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
Подчертава, че всяко планиране на язовири следва да се оценява съгласно пет ценности: равнопоставеност, ефикасност, процеси на вземане на решения при по-широко обществено участие, устойчивост и отчетност; по-специално припомня, че когато проекти засягат коренното население и племенните народи, тези процеси трябва да зависят от тяхното свободно, предварително и информирано съгласие; призовава преди одобрението на всеки проект за язовир да се извършват по прозрачен начин и с обществено участие задълбочени оценки на въздействието, които в пълна степен оценяват екологичната и социалната цена на проектите за язовири;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
Изразява загриженост, че Световната банка е изразходвала повече от 100 милиарда долара за строителството на язовири, главно широкомащабни експортно ориентирани водноенергийни проекти, които са довели до разселването на между 40 и 80 милиона души, загуба на поминък, увреждане на екосистеми и създаване на огромни задължения за развиващите се страни;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
Подчертава, че на хората, които са били разселени заради строителството на язовири, следва не само да се заплати финансова компенсация, но и да им се осигури препитание в дългосрочен план;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
Призовава за изчерпателна, прозрачна и включваща широко обществено участие оценка на целия кръг от възможности, които са на разположение за ограничаване на въздействието на наводненията и за посрещане на потребностите от вода и енергия, като се даде приоритет на решения, съобразени с екосистемите, и на подобряването ефективността и устойчивостта на съществуващите системи;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
Настоятелно призовава ЕС в борбата срещу наводненията да следва политики на управление от типа „soft-path“; признава, че условията за наводнения не са статични и че поради това е необходим гъвкав подход; призовава за подобряването на прогнозите за наводнения, защитата срещу наводнения на отделните сгради, както и за създаването на преливници и отводни системи;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Резолюция на Европейския парламент от 27 септември 2011 г. относно рамката за политиката на ЕС за подпомагане на развиващите се страни за справяне с предизвикателствата, свързани с продоволствената сигурност ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
като взе предвид задълженията, които се съдържат в Международния пакт за икономически, социални и културни права на ООН и по-специално в член 11 от него относно правото на храна, по който държавите-членки на Европейския съюз са страни,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
като взе предвид заключенията от Световната среща на високо равнище по въпросите на прехраната от 1996 г. (декларация от Рим) и целта за намаляване наполовина на броя на гладуващите до 2015 г.,
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
като взе предвид Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), приети на срещата на високо равнище на хилядолетието, организирана от ООН през септември 2000 г., и по-специално Цел на хилядолетието за развитие № 1 относно принципа за изкореняване на крайната бедност и глада,
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
като взе предвид съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Европейската комисия относно хуманитарната помощ на Европейския съюз, озаглавена „Европейският консенсус относно хуманитарната помощ“,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
като взе предвид Конвенцията за продоволствената помощ, подписана в Лондон на 13 април 1999 г., чиито цели са да допринесе за продоволствената сигурност в света и да подобри способността на международната общност да отговаря на извънредни ситуации, свързани с прехраната и други хранителни нужди в развиващите се страни,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
като взе предвид декларацията от Световната среща на високо равнище по въпросите на продоволствената сигурност от 2009 г. и подготвянето от Организацията на Обединените нации по прехрана и земеделие (ФАО) на „Доброволни насоки относно отговорното управление на правото на владение на земя и други природни ресурси“,
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
като взе предвид „Доброволните насоки в подкрепа на постепенното реализиране на правото на подходяща храна в контекста на националната продоволствена сигурност“ на ФАО,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
като взе предвид междуведомствения доклад за Г-20 относно нестабилността на цените на храните, озаглавен „Ценова нестабилност на пазарите на храни и селскостопанска продукция: реакции на политиката“, който беше предаден на френското председателство на Г-20 на 2 юни 2011 г.,
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
като взе предвид „Насоки за политика на ЕС по отношение на земята“ от ноември 2004 г.,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
като взе предвид „Перспективите на селското стопанство за 2011–2020 г.“ на ОИСР–ФАО, публикувани съвместно от ОИСР и ФАО на 17 юни 2011 г.,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
като взе предвид доклада на Световната банка за световното развитие за 2008 г., озаглавен „Селско стопанство за развитие“,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
като взе предвид съобщението на Комисията „Общата селскостопанска политика през 2020 г.“,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
като взе предвид последния шестмесечен доклад на ФАО относно перспективите на прехраната (юни 2011 г.),
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
като взе предвид доклада относно Международната оценка на селскостопанските познания, науки и технологии за развитие (IAASTD), публикуван на 15 април 2008 г.,
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
като взе предвид съвместното изявление от Акуила относно глобалната продоволствена сигурност, прието на 10 юли 2009 г.,
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
като взе предвид инициативата на ООН „Минимален стандарт на социална защита“,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
като взе предвид Конвенцията на ООН за морско право от 1982 г.,
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
като взе предвид Кодекса за поведение на ФАО за отговорно рибарство от 1995 г.,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
като взе предвид годишния преглед на ФАО „Състояние на световния риболов и аквакултури“ от 2010 г.,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
като взе предвид съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно рамка за политиката на ЕС за подпомагане на развиващите се страни за справяне с предизвикателствата, свързани със сигурността на прехраната ( COM(2010)0127 ), прието на 31 март 2010 г., и заключенията на Съвета, приети на 10 май 2010 г.,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
като взе предвид съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно хуманитарната хранителна помощ ( COM(2010)0126 ), прието на 31 март 2010 г., и заключенията на Съвета, приети на 10 май 2010 г.,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
, своята резолюция от 22 май 2008 г. относно повишаването на цените на хранителните продукти в ЕС и развиващите се страни ОВ C 279 E, 19.11.2009 г., стр. 71.
, to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the EU and the developing countries OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
като взе предвид резолюцията на Съвместната парламентарна асамблея AКТБ-ЕС относно продоволствената сигурност, приета на 4 декември 2010 г. в Киншаса Приет текст, ACP-EU/100.879/10/fin.
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010 Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin.
като взе предвид осемте препоръки към Г-20, публикувани на 29 януари 2011 г. от специалния докладчик на ООН за правото на храна,
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
като взе предвид доклада, озаглавен „Агроекология и правото на храна“ от специалния докладчик на ООН по въпросите на правото на храна, представен пред Съвета на ООН по правата на човека на 8 март 2011 г.,
having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN's Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
като взе предвид доклада на комисията по развитие и становището на комисията по земеделие и развитие на селските райони ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
като има предвид, че броят на гладуващите достигна 925 милиона през 2010 г. според ФАО; като има предвид, че широко разпространеното тегло под нормата на деца под 5-годишна възраст на световно равнище е 26 процента и над една трета от смъртните случаи сред деца под 5-годишна възраст могат да се отдадат на недохранване; като има предвид, че едва половината от всички развиващи се страни (62 от 118) напредват по план към изпълнение на целта по ЦХР; като има предвид, че световният икономически спад и нарастващите цени на храните и горивата утежниха положението с храните в много развиващи се страни, особено в най-слабо развитите, отчасти забавяйки по този начин напредъка по намаляването на бедността от миналото десетилетие;
whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade's progress on poverty reduction,