natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Припомня важната роля на ЕАО съгласно Договора при предлагането на многостранни проекти, координирането на програмите, изпълнявани от държавите-членки, и управлението на програми за сътрудничество в областта на научните изследвания и технологиите; подчертава управляваните от ЕАО на проекти, които вече действат, например програмата за обучение на пилоти на хеликоптери и подвижната съдебномедицинска лаборатория за борба със самоделните взривни устройства и прилагането й в Афганистан, и призовава за постигане на по-голям напредък по другите инициативи като Европейски въздушнотранспортен флот (EATF); призовава държавите-членки да използват потенциала на Агенцията по отношение на административната и правната подкрепа и да й поверят управлението на своите инициативи за сътрудничество и подчертава необходимостта ЕАО да получи средства за справяне с нарастването на своите отговорности;
Recalls the important role of the EDA, as defined by the Treaty, in proposing multilateral projects, coordinating Member States' programmes and managing R&T cooperation programmes; highlights the EDA-run projects that are already operational, such as the Helicopter Training Programme and the deployable forensic laboratory to counter IEDs and its application in Afghanistan, and calls for more progress on other initiatives such as the European Air Transport Fleet (EATF); urges the Member States to use the potential the Agency offers in terms of administrative and legal support and to entrust it with the management of their cooperation initiatives and underlines the need for the EDA to be given the means to deal with an increase of its responsibilities;
Признава двустранни и регионални инициативи, например френско-британските споразумения за отбрана от 2010 г., скандинавското сътрудничество за отбрана и балтийското сътрудничество за отбрана, като важни усилия за рационализиране на използването на ресурсите и запълване на краткосрочните пропуски в способностите; отбелязва предложенията за подобни форми на сътрудничество в други региони, например сред държавите от Вишеградската група; счита въпреки това, че все още има значителни структурни пропуски, на които следва да се обърне внимание по координиран начин на равнището на ЕС, и че в определен момент тези двустранни или регионални инициативи трябва да бъдат интегрирани в по-широка европейска перспектива, като по този начин се гарантира, че те допринасят за развитието на ОПСО и по никакъв начин не й противодействат; в този контекст счита, че ЕАО следва да гарантира цялостната съгласуваност на усилията и насърчава допълнителното размишление за това как разпоредбите на Договора по отношение на постоянното структурирано сътрудничество биха могли да бъдат използвани за предоставянето на цялостна рамка за координация;
Recognises bilateral and regional initiatives such as the 2010 UK-French defence agreements, the Nordic Defence Cooperation and the Baltic Defence Cooperation as important steps for rationalising the use of resources and fill short-term capability gaps; notes the proposals for similar cooperations in other regions, such as among the Visegrád Group countries; takes the view, however, that significant structural gaps remain which need to be addressed in a coordinated fashion at EU level and that, therefore, at a certain point these bilateral or regional arrangements need to be integrated into the wider European perspective, making sure that they contribute to the development of CSDP and do not, in any way, run counter it; in this context, believes that the EDA should be given a role in ensuring overall coherence of efforts and encourages further reflection on how the Treaty provisions on the Permanent Structured Cooperation could be used to provide an overall coordination framework;
Счита, че гражданско-военният оперативен щаб на ЕС, за чието установяване е призовавал неведнъж, не само значително ще увеличи капацитета на ЕС за подпомагане на международния мир и сигурност, но в дългосрочен план ще доведе до икономии за националните бюджети в контекста на обединяването и споделянето; подчертава нуждата от политическо ръководство от страна на заместник председателя/върховния представител и призовава последния да продължи работата, основаваща се на Ваймарската инициатива, както и възможно най-скоро да проучи правните възможности за установяването на автономно оперативно планиране и провеждане на военни операции, включващо две отделни (гражданска и военна) вериги на командване, в съответствие с модела, представен на Съвета през юли 2011 г.;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
Приветства инициативата на НАТО „Интелигентна отбрана“ и отново потвърждава значението на непрекъснатата координация и избягване на конфликти между ЕС и НАТО на всички равнища, за да се избегне ненужно дублиране; подчертава, че е необходимо засилване на практическото партньорство между ЕС и НАТО, по-специално във връзка с реакцията спрямо предизвикателствата на финансовата криза; по-специално призовава ЕАО и Обединеното командване по трансформацията (Allied Command Transformation) да си сътрудничат тясно, за да се гарантира, че проектите за обединяване и споделяне на двете организации се допълват и винаги се прилагат в рамката с най-голяма добавена стойност;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
Отбелязва потенциала на обединяването на активи в областта на кибернетичната отбрана, като се има предвид интеграцията на европейските кибернетични системи и необходимостта от посрещане на потребностите от повече координация на равнище ЕС в тази област;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Подпомагане на научните изследвания и технологичното развитие в областта на отбраната
Supporting defence research and technological development
Припомня важността на научноизследователската дейност и иновациите в сектора на сигурността и отбраната като основа за конкурентоспособността и устойчивостта на европейската отбранителна промишленост, както и значението им за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ за устойчив растеж; посочва, че настоящите дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие ще бъдат определящи за бъдещия технологичен напредък; изразява съжаление от факта, че едва около 1 % от общите разходи за отбрана на държавите от ЕС са предназначени за научни изследвания и технологии, а повече от 50 % продължават да се отделят за личния състав, и по-специално, че при повечето държави-членки този дял е под 1 %; настоятелно призовава държавите-членки приоритетно да изключат научните изследвания и технологиите от своите съкращения на разходите;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
Изразява съжаление във връзка с факта, че в по-голямата си част потенциалът за икономии от мащаба при съвместни проекти остава неизползван, като около 85 % от средствата за научни изследвания и технологии все още се изразходват на национално равнище и по-голямата част от останалите средства се изразходват на двустранно, а не на многостранно равнище, което води до фрагментираност между държавите-членки; припомня, че през м. ноември 2007 г. европейските министри на отбраната се споразумяха за общи стандарти, съгласно които да увеличат разходите за научни изследвания и технологии в областта на отбраната на 2 % от общите разходи за отбрана, а разходите за научни изследвания и технологии за съвместната европейска отбрана на 20 %;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
Подчертава основната роля на ЕАО за координиране и планиране на съвместните дейности за научни изследвания в областта на отбраната; подчертава ползите от сътрудничеството за научни изследвания по отношение на подобряването на оперативната съвместимост и постигането на по-голяма хомогенност на оборудването и способностите на националните въоръжени сили, тъй като научните изследвания са първата фаза на всички програми за оборудване;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
Припомня нарастващия брой на технологиите с двойна употреба и следователно значението на засиленото допълване и взаимодействие между европейските програми за научни изследвания в областта на отбраната и гражданската сигурност; насърчава ЕАО и Комисията да се стремят към координация в контекста на европейското рамково сътрудничество, с цел да увеличат максимално взаимодействието с тема „Сигурност“ на Рамковата програма за научни изследвания и технологично развитие по-специално в области като защита срещу химически, биологични, радиологични и ядрени оръжия, борба със самоделните взривни устройства, безпилотните летателни апарати, морското наблюдение, управлението и обработването на информация и кибернетичната отбрана;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
Подчертава в частност, че изследванията в областта на сигурността трябва да бъдат включени като отделен компонент в следващата програма „Хоризонт 2020“; счита, че обхватът на темата за сигурността следва да бъде разширен, така че да се отразява необходимостта от иновации и трансфер на технологии между гражданската и военната промишленост, но, вземайки надлежно предвид всички свързани с отбраната съответни изисквания в програмите и проектите, поддържа становището, че тази тема следва да запази своя граждански акцент;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
Посочва, че както резултатите от гражданските научни изследвания често имат приложение в областта на отбраната, така и тези от изследванията в областта на отбраната често носят ползи за цялото общество; по-специално дава за пример интернет и GPS; счита, че в дългосрочен план по-конкретен акцент върху отбраната може да се предвиди в следващите рамкови програми, с цел да се стимулира европейската съвместна научноизследователска дейност и да се подпомогне обединяването на разпръснатите национални средства;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
Подчертава обаче, че не трябва да бъдат прехвърляни ресурси от граждански научни изследвания и че всяка научноизследователска дейност в областта на отбраната, финансирана от ЕС, следва, на първо място, да се придържа към целта за развитие на способностите на ЕС за управление на кризи и да бъде насочена към изследванията с двойна употреба;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
Припомня, че съгласно правното основание на Седмата рамкова програма изследователските дейности, подпомагани от Седмата рамкова програма, следва да спазват основните етични принципи, включително принципите, предвидени в Хартата на основните права на Европейския съюз; призовава Комисията да подобри начина, по който прилага етичните принципи при оценката на критериите за допустимост до участие в програми за научни изследвания от Седмата рамкова програма в област „сигурност“; също така призовава Комисията да превърне етичната и социално насочената оценка на въздействието в стандартен елемент от всеки проект, който предстои да бъде финансиран от Седмата рамкова програма и бъдещите програми за научни изследвания;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
Посочва разпоредбата на член 185 от ДФЕС, която предвижда възможността за участие на ЕС в съществуващи научноизследователски програми и програми за развитие, осъществявани от група държави-членки; счита, че би могла да се разгледа възможността този член да се използва за ускоряване на развитието на способностите, необходими за осъществяване на мисии и операции по ОПСО;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
Припомня и също толкова важното взаимодействие с европейските космически програми и насърчава по-нататъшната координация между ЕАО, Комисията и Европейската космическа агенция в рамките на европейското рамково сътрудничество, по-специално в областта на наблюдението на Земята от космоса и информацията относно състоянието на космическата среда; призовава за координиране на програмите Многонационална базирана в космоса система за проследяване, разузнаване и наблюдение (MUSIS), Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) и Европейски спътник за препредаване на данни (EDRS) за наблюдение на Земята и за хармонизиране на стандартите за гражданска и военна инфраструктура за пространствени данни; настоява проектът ГМОСС да продължи да бъде финансиран от бюджета на ЕС и в следващата Многогодишна финансова рамка (2014–2020 г.);
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Изграждане на европейска отбранителна технологична и индустриална база
Building a European defence technological and industrial base
Припомня необходимостта от постигане на напредък в консолидирането на европейската отбранителна технологична и индустриална база, тъй като в контекста на увеличаването на сложността на технологиите, нарастването на международната конкуренция и намаляването на бюджетите за отбрана, в нито една държава-членка на ЕС отбраната не може да продължи да бъде устойчива само на национална основа; изразява съжаление от факта, че макар и европейската въздушна и космическа промишленост да е постигнала известно равнище на концентрация, секторите на пехотната и военноморска техника все още са твърде фрагментирани на национален принцип; предупреждава държавите-членки, че има вероятност намаляването на инвестициите в отбраната да изложи европейските отбранителни промишлености и технологични иновации на риск от попадане под контрола на трети сили с различни стратегически интереси;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
Счита, че хармонизирането на военните изисквания чрез процес на координирани прегледи на сигурността и отбраната, както е описано в буква А), следва да доведе до хармонизация на придобиването на оборудване в държавите-членки на ЕС, което е първата предпоставка за създаване на условия от гледна точка на търсенето за успешно транснационално преструктуриране на отбранителната промишленост в Европа;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
Признава, че една от най-вероятните последици от преструктурирането би била изоставянето на вече безперспективен национален индустриален капацитет, но същевременно подчертава, че всички средносрочни и дългосрочни планове за такова преструктуриране следва да се стремят да засягат заетостта в минимална степен; поради това препоръчва по-силно преориентиране и взаимодействие, основано на повече специализация, оперативна съвместимост и взаимно допълване; призовава за по-добро използване на финансирането на ЕС, като например на Европейския социален фонд и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, с цел подпомагане на предвиждането и приспособяването към промяната;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
Подчертава, че насърчаването на европейска отбранителна технологична и индустриална база може да създаде устойчиви работни места за европейските граждани в отбранителните промишлености на ЕС;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
В контекста на преструктурирането на промишлеността, подчертава също така колко е важно да се гарантира, че сигурността на доставките няма да бъде застрашена; призовава държавите-членки и Комисията бързо да разработят всеобхватен и амбициозен модел за сигурност на доставките в целия ЕС, основан на система от взаимни гаранции; призовава държавите-членки, като първа стъпка към постигането на тази цел, да използват в пълна степен потенциала на Директивата относно трансфера на продукти, свързани с отбраната, и да ускорят работата за изпълнение на рамковия ангажимент за сигурност на доставките при извънредни оперативни обстоятелства от 2006 г.;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;