natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Подчертава, че тези по-добре съобразени с околната среда селскостопански практики имат също така положително въздействие върху обогатяването на биологичното разнообразие и качеството на почвите, върху задържането на вода, както и върху борбата срещу ерозията на почвите и замърсяването, и че смекчаването на последиците от селскостопанската дейност върху изменението на климата е в интерес на обществото и селското стопанство допринася за това;
Emphasises that, as well as being more environmentally friendly, such farming practices have a positive impact in terms of improved biodiversity and soil quality, water retention and efforts to combat erosion and pollution and that mitigating the effects of farming activity on climate change is another of the ‘public goods’ provided by agriculture;
Препоръчва разработването на обща европейска политика за горското стопанство, която да е в състояние да насърчава устойчиво управление и устойчиво производство на това стопанство и да увеличи значимостта на горската промишленост и нейното икономическо развитие, тъй като този сектор в най-голяма степен допринася за улавянето на въглерод; тази политика ще трябва да отчита в максимална степен различните регионални предпоставки за развитие на горското стопанство, тъй като възможностите и опасностите за различните видове горска среда в Южна и в Северна Европа са различни;
Recommends introducing a common European forestry policy that promotes sustainable forestry management and production and does more to tap the potential and the economic development of this industry, which is the one that makes the greatest contribution to carbon capture, as this sector makes the greatest contribution to carbon capture; this policy should pay maximum attention to the different regional conditions for forestry, because there are different opportunities and threats for forest environments in northern and southern Europe;
Препоръчва засилване на политиките за планините, като има предвид, че секторът на селскостопанските пасища и животновъдството играят особено важна роля за смекчаването на изменението на климата и за подкрепа на адаптирането и намаляването на уязвимостта, най-вече чрез правилното управление на пасищата;
Recommends stepping up policies on mountain regions, as the pasturing and stock-breeding industries have a particularly important role to play in mitigating climate change and in helping to adjust and reduce vulnerability, particularly by means of proper management of pastureland;
Призовава за изготвяне на стратегии, които да предотвратяват и смекчават негативните последици върху селското стопанство в Европейския съюз чрез:
Recommends that strategies be devised for preventing and mitigating the adverse consequences for agriculture in the European Union through:
план за действие за най-засегнатите зони: използване на сортове растения, устойчиви на климатичните параметри, адаптиране на графика на селскостопанските дейности спрямо новите условия, залесяване, изграждане на оранжерии, управление на водните ресурси в селското стопанство, облагородяване на замърсените терени;
an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
друг аспект трябва да бъде дългосрочен план за премахване на причините, водещи до изменения на климата, чрез насърчаване на световна икономика, основана върху намаляване на емисиите на CO2, съчетана с подкрепа за енергийната сигурност;
the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO2 emissions, combined with the promotion of energy security;
Подчертава, че емисиите на диазотен оксид могат да бъдат намалени чрез по-ефективно използване на азотните торове (прецизно земеделие); подчертава също така, че торовете, съдържащи остатъчни продукти от производство на биогаз, предоставят възможност за прецизно органично наторяване и следователно за намаляване на емисиите;
Emphasises that nitrous oxide emissions can be cut by making more effective use of nitrogen fertilisers (precision farming); also points out that fertilisation using the residual mass from biogas production provides opportunities for organic precision fertilisation and thus the reduction of emissions;
Призовава за интензифициране на научните изследвания относно храненето на добитъка и генетичната селекция на селскостопанските животни с оглед намаляването на емисиите на метан, като се има предвид, че подобни мерки за намаляване на въздействието не трябва да се приемат, ако те застрашават здравето на животните или хуманното отношение към тях; изисква също така въвеждането на програма, която да позволи намаляването на зависимостта на Съюза от вносните растителни протеини за храненето на селскостопанските животни, както и на програма за повишаване на осведомеността на потребителите относно въздействието на поведението им при покупки и на навиците им на хранене върху климата;
Calls for research on livestock feed and genetic selection of farm animals to be stepped up with a view to reducing methane emissions, provided that such mitigation measures are not adopted if they jeopardise animal health or welfare; also calls for the introduction of a food programme designed to reduce the Union's dependence on imported plant proteins for animal feed and for an information programme to educate consumers about the impact of their purchasing and eating behaviour on the climate;
Същевременно настойчиво призовава за приемането на мерки за ускоряване и засилване на научноизследователската дейност в областта на растителната селекция с цел да се повиши устойчивостта на растенията на нови климатични условия и да може да се отговори на предизвикателствата, пред които тези промени изправят, по-специално по отношение на изискванията по отношение на продоволствената сигурност, посредством суровини в необходимото количество и със съответното качество; счита, че тази научноизследователска дейност следва да се насочва с приоритет към сортовете растения, които издържат на недостиг на вода и изключително високи температури, както и на свързаните с тях технологии за отглеждане; подчертава също така че тези сортове и техники могат да се окажат подходяща алтернатива на скъпоструващи и неефикасни напоителни системи, които съществуват в някои райони, и имат освен това предимството на добър прием от страна на местните общности;
Urges also that action should be taken to speed up and step up research into plant breeding to make crops and plants better able to withstand new climatic conditions and to be able to meet the challenges posed by climate change, particularly with regard to requiring that a suitable quantity of good-quality raw materials, and therefore a secure food supply, is maintained; considers that this research should as a matter of priority relate to plant varieties which tolerate water stress and extremely high temperatures, and the relevant crop techniques; stresses also that these varieties and techniques could offer a viable alternative to the current costly and inefficient irrigation systems in some areas, and that they also offer the advantage of being more acceptable to local communities;
Подчертава, че едно оптимизирано складиране и разпръскването на органични торове, както и тяхната обработка в анаеробни ферментатори, представляват понастоящем една от най-обещаващите техники за намаляване на емисиите на метан (като също така създават източник на възобновяема енергия) и намаляване на зависимостта от азотни химически торове, по-специално в районите с голяма гъстота на животновъдството; счита, че биогазът допринася за възможността, селското стопанство да се снабдява самостоятелно с енергия;
Emphasises that optimised storage – and the application – of organic fertiliser and the processing of such fertiliser in anaerobic digesters are currently some of the most promising ways of reducing methane emissions (whilst also providing a source of renewable energy) and reducing dependence on chemical nitrogen fertilisers, particularly in regions characterised by high-density livestock farming; considers that this biogas helps make agriculture self-sufficient in energy;
Във връзка с това посочва, че вместо изкуствен тор трябва да е възможно да се използват остатъчни продукти от ферментатори за производство на биогаз, без те да попадат в категорията „животински торове“, като по този начин може да се намали до голяма степен използването на изкуствен тор;
Draws attention, in this context, to the need to be able to use digestate from manure fermentation installations for biogas production as a substitute for artificial fertiliser without its falling into the category of ‘livestock manure’, so that the use of artificial fertiliser can be further reduced;
Изисква ускоряването на опростяването на административните процедури, както и на изследователските усилия и усилията за развитие с цел преработка и използване на селскостопанската биомаса (селскостопански или горски отпадъци), на биогаз от животновъдството и на останалите устойчиви агрогорива, при условие че не застрашават продоволствената сигурност;
Calls for the speeding up of administrative simplification and of research and development work on the exploitation and utilisation of biomass found on farms (farm and forest waste), biogas from livestock farming and other sustainable agrofuels, provided that the latter do not jeopardise food security;
Подчертава, че принципът на устойчивост трябва да бъде приложен при използването на биомаса; счита, че в съответствие с това следва да се насърчи употребата й възможно най-близо до мястото на производство на селскостопанските суровини, което би намалило дължащите се на транспорта загуби на енергия;
Stresses that the principle of sustainability must be enforced when using biomass; considers therefore that its use as close as possible to the place of production of the agricultural raw materials must be encouraged as this would reduce energy loss caused by transport;
Подчертава, че използването на биомаса за отопление може значително да намали вредното въздействие от изменението на климата; поради това призовава Комисията и държавите-членки да отпуснат помощи за развитие на селските райони на публичните институции в селските райони, които преминават към отоплителни системи въз основа на биоeнергия;
Points out that the use of biomass for heating might significantly reduce the harmful impact of climate change, and therefore calls on the Commission and the Member States to award rural development funding to rural public institutions switching to heating systems based on bioenergy;
Привлича вниманието върху факта, че по-интензивното използване на информационните и комуникационни технологии (ИКТ) би могло да подобри контрола върху множество етапи на производство и да оптимизира управлението им, с цел увеличаване на производството по отношение на използването на средствата за производство и същевременно намаляване на емисиите на парникови газове, както и на потреблението на енергия; подчертава също така, че засилената употреба на ИКТ, интегрирането на политики за насърчаване на обучението на земеделските стопани в областта на новите технологии и особено подкрепата за иновациите и предприемачеството сред младите земеделски стопани са ключови теми, с оглед както на постигането на по-благоприятно за околната среда устойчиво селско стопанство, така и за увеличаването на конкурентоспособността на сектора;
Stresses that more extensive use of ICT could improve the monitoring of several phases of production and improve their management in order to increase production in relation to the use of the means of production and, simultaneously, reduce greenhouse gas emissions and energy consumption; stresses, likewise, that the more extensive use of ICT, the integration of policies to promote training for farmers in new technologies and support for innovation and entrepreneurship among young farmers in particular are key topics, with a view both to making farming more environmentally sustainable and making the sector more competitive;
Подчертава, че положението на Европейския съюз като най-големият вносител на селскостопански продукти води до по-висока стойност на въглеродните емисии в сравнение с европейските земеделски стопанства поради често пъти по-ниските екологични критерии в третите страни, както и поради емисиите, отделяни при транспорта на дълги разстояния, и обезлесяването; счита в тази връзка, че е необходимо е да се информират потребителите посредством целева стратегия за осведомяване, относно ползите от здравословно и балансирано хранене с регионални и сезонни продукти с високо качество, произхождащи от устойчиво селскостопанско производство и чийто въглероден отпечатък би могъл да се разграничава от въглеродния отпечатък на вносните продукти; счита в тази връзка, че е необходимо да се компенсират по справедлив начин усилията на европейските земеделски стопани за намаляване на емисиите им и да се насърчи разнообразяването на местните производства (по-специално чрез развиване на производството на растителни протеини в ЕС);
Emphasises that the Union's position as the leading importer of agricultural produce results in a higher carbon cost than that generated by European farms, owing to the lower environmental standards often found in non-EU countries, coupled with long-distance transport emissions and deforestation; takes the view that there is a need to inform consumers, by means of a targeted communication strategy, of the benefits of a healthy, balanced diet made up of high-quality regional and seasonal items produced by a sustainable and efficient agriculture, the carbon footprint of which could be differentiated from those of imported products; takes the view also that there is a need to compensate European farmers fairly for their efforts to reduce emissions, and to encourage local farms to diversify (inter alia by developing EU production of plant proteins);
Подкрепя във връзка с това доброволното означаване на произхода при продукти, които са изцяло с произход от Европейския съюз;
Endorses, in this context, the idea of voluntary EU origin labelling in the case of products originating entirely within the European Union;
Призовава за задействане на ефикасни механизми за контрол на вноса от трети държави и е привърженик на пълна еквивалентност на изискванията, на които трябва да отговарят европейските производители във връзка с борбата срещу изменението на климата, и изискванията, на които трябва да отговаря вносът от трети държави, с цел избягване на загубата на конкурентоспособност на продуктите от Общността;
Calls for the implementation of effective control mechanisms on imports from third countries and advocates full reciprocity between the criteria that have to be met by European producers to combat climate change and the requirements applying to imports from third countries, to avoid any loss in the competitiveness of Community products;
Подчертава, че ЕС трябва да реинвестира в политиката на развитие на селското и горското стопанство, за да сътрудничи за разпространението на нови практики и за да насърчава развитието на устойчиво селско стопанство и другаде по света;
Emphasises that the Union must reinvest in the rural and forestry management development policy in order to help disseminate new practices and foster the development of sustainable agriculture elsewhere in the world;
Подчертава, че европейското селско стопанство се приспособява и трябва да продължи да се приспособява към последствията от настоящите климатични изменения и да се подготви за въздействието, което ще имат тези изменения за множество региони в Съюза;
Emphasises that EU agriculture must now adapt to the effects of the climate change currently taking place and prepare for its negative net impact on many regions of the Union;
В този контекст счита, че Съюзът трябва да разработи последователна стратегия за приспособяване на селското стопанство към бъдещите два различни вида климатични смущения:
Considers in this regard that the Union must develop a coherent strategy for agriculture to adapt to the two kinds of adverse climatic effects anticipated:
средното затопляне на климата, от една страна;
overall global warming;
по-голямата променливост на климатичните условия, която се изразява в зачестяването на екстремните събития, от друга страна;
more marked variations in climate conditions resulting in an increase in extreme weather events;
Счита, че ОСП трябва да се съсредоточи върху управлението на ресурсите по един по-устойчив и ефикасен начин и че това трябва да бъде отчетено при предстоящата реформа на ОСП, включително например:
Takes the view that the CAP must focus on the management of resources in a more sustainable and efficient way and that this must be taken into account in the forthcoming reform of the CAP, including for example:
оптимално управление на водните ресурси (по-ефективни напоителни системи, използване на пречистени води, практики за икономично използване на водни ресурси в обработваните площи, водозадържащи съоръжения по хълмовете и т.н.), засилена отговорност на ползвателите;
optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
избор на сортовите растения, по-конкретно на такива, които са селекционирани поради тяхната издръжливост на екстремни условия, и ротация на културите, адаптирани в зависимост от суша, болести и др.;
choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
опазване на почвите (като се гарантира тяхната органична материя) от водна и въздушна ерозия;
protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
засаждане на редици от дървета, живи плетове или залесени площи, ограждащи парцелите с цел задържане на водите, ограничаване на оттичането и използването им за защитни пояси срещу вятър и заслони за помощници на културите като опрашващи насекоми;
planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
запазване на пасищата и поощряване на пасищното животновъдство;
preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
мерки за наблюдение и контрол на болестите; във връзка с това изглежда необходимо създаването на национални, а след това и европейски механизми за проследяване на тяхната появя и повторни проявления;
monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
мерки за наблюдение и контрол на насекомите; във връзка с това трябва да се разработят механизми за проследяване на потенциала за тяхното разпространение и фитосанитарни мерки (засилени проверки на границите и чувствителните места, като например разсадниците и летищата, мерки за биологична сигурност);
undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
Възстановяване на деградирали земи;
restoring damaged areas;
климата, и управление на горите с оглед намаляване на рисковете от пожари;
maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
Подчертава, че може да се окаже необходимо не само отново да се въведе управление на водите в някогашните заливни земи, които са били застрашени от наводнения поради лошите местни условия, но които по-късно са били пресушени, а и наред с това да се преразгледа регулирането на реките и, когато това е възможно, да бъдат възстановени и отново залесени заливните земи;
Emphasises that it may be necessary to re-think the water management, including river regulation, of former floodplain areas with unfavourable growing conditions which were subsequently drained, revitalise suitable floodplain areas and replant former floodplain forests;
Подчертава, че ОСП ще трябва да допринесе за по-устойчива селскостопанска политика, като същевременно се увеличава добивът и като не се забравя, че затоплянето на климата може да изложи на риск производствения капацитет и прехраната на световното население, включително в Европа;
Emphasises that the CAP will have to contribute to a more sustainable agricultural policy, whilst at the same time increasing yields and bearing in mind that global warming may jeopardise world food production capacity, including in Europe;
Счита също така, че ОСП трябва да насърчава финансово местните органи от държавите-членки за предприемане на мерки за:
Takes the view, likewise, that the CAP should provide financial incentives for local authorities in the Member States to take measures aimed at:
възстановяване на капацитета за производство и защита на природните екосистеми, селскостопанските култури и други ресурси, засегнати от суша и опустиняване или от наводнения;
restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
подобряване на практиките за използване на водните ресурси, почвата и растителността, които с времето показаха, че са изчерпаеми;
improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
приемане на мерки по определяне, подобряване и насърчаване на сортовете растения и породите животни в зоните, засегнати от суша и/или от опасност от засушаване;
identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
подобряване на мерките по превенция;
improving preventive measures;
Отбелязва, че въздействието на изменението на климата върху селското стопанство е пряко и нанася големи вреди, поради което при изготвянето на мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата трябва да бъде даден приоритет на селскостопанския сектор;
Notes that climate change has a direct and disproportionately harmful impact on agriculture, which must therefore be given priority when measures are drawn up to mitigate the effects of climate change;
Счита, че следва да се подчертаят отново „новите предизвикателства“, посочени в прегледа на състоянието на ОСП, например изменението на климата, управлението на водните ресурси, възобновяемите енергийни източници и биоразнообразието, а зачитането и подобрението на качеството на почвата и нейните функции (улавяне на въглерод, капацитет за задържане на води и минерални вещества, биологичен живот …) следва също така да бъдат добавени към тези предизвикателства, тъй като представляват въпроси от основно значение, засягащи интересите на бъдещите поколения, и следва по-нататък да се вземат под внимание в рамките на бъдещата ОСП;
Takes the view that the ‘new challenges’ referred to in the CAP Health Check, i.e. climate change, water management, renewable energies and biodiversity, should be reiterated and respect for and improvement of the quality of the soil and its functions (carbon capture, retention capacity of water and mineral elements, biological life...) should also be added to these challenges as all these are major issues affecting the interests of future generations, and should be further taken into account in the future CAP;