natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Страните от БРИКЮ също така се стремят да наберат скорост чрез координиране на позицията си в няколко случая: те се въздържаха от гласуване относно Резолюция 1973 (2011) на ООН относно Либия (към този момент Южна Африка все още не беше част от тогавашната БРИК), въздържаха се от гласуване относно ролята на ЕС в Общото събрание на ООН и се стремяха към идентични позиции относно Кот д’Ивоар, Судан и разполагането на оръжия в космическото пространство.
The BRICS have also been seeking to gather momentum by coordinating their stance on several occasions: they abstained from the vote on UNSC Resolution 1973 (2011) on Libya (South Africa was not yet part of the BRICS at that time), they deferred the vote on EU’s role in UNGA, and sought coinciding positions on Côte d’Ivoire, Sudan and on the placement of weapons in outer space.
По този начин БРИКЮ изглежда поставя под въпрос настоящата система за международно управление.
Thus, the BRICS seem to challenge the current system of international governance.
Въпреки това, ако бъде разработена приобщаваща, нова система за управление, те биха могли да станат ценни партньори на Запада, както показват наскоро състоялата се реформа на Международния валутен фонд (МВФ), назначаването на неговия нов генерален директор и продължаващите обсъждания за начина, по който трябва да се справим с икономическата криза в Европа.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
ЕС ще трябва да отчете надлежно новата тежест, в политическо и икономическо отношение, на БРИКЮ и други бързо развиващи се сили и да използва политическите си лостове за влияние, за да продължи да насърчава всеобщите ценности и очертаващата се нова многополюсна система на глобално управление, както и да бъде начело на процеса на реформиране на международната система за управление.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
За целта обаче ЕС трябва да действа като единно и здраво политическо и икономическо образувание.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
Това изглежда още по-необходимо, като се има предвид, че транснационалните предизвикателства – като например изменението на климата, световните проблеми във връзка с регулацията, достъпа до суровини и редкоземни елементи, тероризма, устойчивото развитие, политическата стабилност и сигурност в световен план, ще изискват основан на правила, приобщаващ подход, базиран на общи ценности, консенсус, тесни консултации и сътрудничество с новите бързо развиващи се сили, за да бъдат намерени наистина общи, ефективни решения за транснационалните предизвикателства.
This proves all the more necessary, considering that transnational challenges - such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found.
ЕС би могъл и следва на всяка цена да поеме инициативата в тази насока и да играе централна роля.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
Целта на настоящия доклад е да се обсъдят основанията за нова, приобщаваща система за световно управление и да се направят препоръки, като същевременно се посочат основните области на реформи, в които ЕС би могъл да се стреми да рационализира действията си и своята институционална архитектура и по този начин да увеличи потенциала си и своята ефективност като фактор на световно равнище.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
относно външната политика на ЕС по отношение на страните от групата БРИКЮ и други бързо развиващи се сили: цели и стратегии
on EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
А. като има предвид, че с изключение на Русия, всички страни от групата БРИКЮ са развиващи се страни според класификацията на ОИСР/КПР;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
1. изтъква, че страните от БРИКЮ са твърде разнородни, за да може ЕС да възприеме единна политика спрямо тях и настоятелно призовава за установяване на нова, диференцирана форма на сътрудничество за развитие; въпреки това изказва мнение, че докато ЕС следва да се опита да намери последователни модели и области от интерес за страните от БРИКЮ (техническо сътрудничество и подпомагане, изравняване на законовите изисквания и т.н.), като това може да позволи на ЕС да се утвърди като основен партньор на БРИКЮ и да се възползва максимално от своите сравнителни предимства, като например напреднало законодателство в областта на околната среда, опит в регионалното сътрудничество и експертен опит в създаването на системи за намаляване на социалното неравенство (напр. ефективни данъчни и системи за социална закрила), ЕС следва да се стреми още повече да ангажира страните от БРИКЮ в многостранни структури за справяне с глобални проблеми, като изменението на климата, устойчивото развитие (в контекста на Рио + 20), борбата срещу бедността и т.н. и за отговорна роля в международните разисквания относно климата;
Points out that the BRICS countries are too diverse for the EU to pursue a single policy towards them and urges that a new, differentiated form of development cooperation be established; suggests, however, that while the EU should try to find coherent patterns and areas of interest to the BRICS (technical cooperation and assistance, alignment of legislative requirements, etc.) which could allow the EU to establish itself as a primary BRICS partner and to maximise its comparative advantages, such as advanced environmental legislation, experience in regional cooperation and expertise in setting up systems for reducing social inequalities (e.g. efficient tax and social protection systems), the EU should strive to engage further the BRICS countries in multilateral settings to address global issues, as in the case of climate change, sustainable development (in the context of Rio + 20), the fight against poverty, etc. and in taking a responsible role in international climate talks;
5. призовава ЕС да поддържа стандарти на корпоративна социална отговорност дори в условията на по-голяма конкуренция за ресурси, за да гарантира правна сигурност и устойчиви дългосрочни партньорства;
Calls on the EU to uphold standards of corporate social responsibility even in the face of increased competition over resources in order to guarantee legal security and sustainable long-time partnerships;
Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Tarja Cronberg, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Андрей Ковачев, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Vytautas Landsbergis, Ryszard Antoni Legutko, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Kristiina Ojuland, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Кристиан Вигенин, Sir Graham Watson
Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Tarja Cronberg, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Vytautas Landsbergis, Ryszard Antoni Legutko, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Kristiina Ojuland, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Sir Graham Watson
Laima Liucija Andrikienė, Elena Băsescu, Tanja Fajon, Kinga Gál, Othmar Karas, Monica Luisa Macovei, Norbert Neuser, Judith Sargentini, Marietje Schaake, Traian Ungureanu
Laima Liucija Andrikienė, Elena Băsescu, Tanja Fajon, Kinga Gál, Othmar Karas, Monica Luisa Macovei, Norbert Neuser, Judith Sargentini, Marietje Schaake, Traian Ungureanu
PE 478.669v02-00
PE 478.669v02-00
– като взе предвид предложението на Комисията до Съвета ( COM(2011)0813 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0813 ),
– като взе предвид член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, съгласно който Съветът се е консултирал с него ( C7‑0500/2011 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union , pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0500/2011 ),
– като взе предвид доклада на комисията по заетост и социални въпроси ( A7-0011/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0011/2012 ),
относно „Към съгласуван европейски подход за колективна защита“
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
PE 467.330v02-00
PE 467.330v02-00
СТАНОВИЩЕ на комисията по икономически и парични въпроси ....20
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
СТАНОВИЩЕ на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите 26
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
– като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 4 февруари 2011 г., озаглавен „Обществено допитване: Към съгласуван европейски подход за колективна защита“ ( SEC(2011)0173 ),
– having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
– като взе предвид публикувания от Комисията през юни 2011 г. проект на документ с насоки, озаглавен „Количествено определяне на вредата при искове за обезщетения на основание нарушение на член 101 или член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз“,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
– като взе предвид Директива 2009/22/EО относно исковете за преустановяване на нарушения с цел защита на интересите на потребителите
– having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests
ОВ L 110, 1.5.2009 г., стр. 30. ,
OJ L 110, 1.5.2009, p.30. ,
– като взе предвид публикувания от Комисията през 2009 г. документ за обществено допитване с цел обсъждане на последващите действия във връзка със Зелената книга относно колективната защита на потребителите,
– having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
– като взе предвид своята резолюция от 26 март 2009 г. относно Бялата книга относно исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on the White Paper on damages actions for breach of the EC antitrust rules
ОВ С 117 Е, 6.5.2010 г., стр.161. ,
OJ C 117 E, 6.5.2010, p.161. ,
– като взе предвид Зелената книга на Комисията от 27 ноември 2008 г. относно колективната защита на потребителите ( COM(2008)0794 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
– като взе предвид своята резолюция от 20 януари 2011 г. относно доклада за политиката на конкуренция за 2009 година
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– като взе предвид Бялата книга на Комисията от 2 април 2008 г. относно исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност ( COM(2008)0165 ),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
– като взе предвид доклада Monti от 9 май 2010 г. относно нова стратегия за единния пазар,
– having regard to the Monti report of 9 May 2010 on a new strategy for the single market,
– като взе предвид съобщението на Комисията от 13 март 2007 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за политика за защита на потребителите 2007–2013 г. – Увеличаване на правата на потребителите, повишаване на тяхното благосъстояние, осигуряване на ефективната им защита“ ( COM(2007)0099 ),
– having regard to the Commission communication of 13 March 2007 entitled ‘EU Consumer Policy Strategy 2007-2013: Empowering Consumers, Enhancing their Welfare, Effectively Protecting Them’ ( COM(2007)0099 ),
– като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2011 г. относно алтернативно разрешаване на спорове при граждански, търговски и семейни дела
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Приети текстове, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,
– като взе предвид своята резолюция от 13 септември 2011 г. относно прилагането в държавите членки на Директивата относно медиацията, нейното въздействие върху медиацията и възприемането й от съдилищата
– having regard to its resolution of 13 September 2011 on the implementation of the directive on mediation in the Member States, its impact on mediation and its take-up by the courts
– като взе предвид доклада на комисията по правни въпроси и становищата на комисията по икономически и парични въпроси, комисията по промишленост, изследвания и енергетика и комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите ( A7-0012/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0012/2012 ),
А. като има предвид, че в европейското пространство на правосъдие гражданите и дружествата трябва не само да разполагат с права, но и да имат възможност да упражняват тези права ефективно и ефикасно;
A. whereas in the European area of justice, citizens and companies must not only enjoy rights but must also be able to enforce those rights effectively and efficiently;
Б. като има предвид, че приетото неотдавна законодателство на ЕС има за цел да позволи на страните, попадащи в трансгранична ситуация, или да упражняват ефективно правата си
B. whereas recently adopted EU legislation is designed to enable parties in cross-border situations either to enforce their rights effectively
В. като има предвид, че ползите от метода за алтернативно разрешаване на спорове са неоспорими, а справедливият достъп до правосъдие следва да остане на разположение на всички граждани на ЕС;
C. whereas the benefits of the alternative dispute resolution method are undisputed and fair access to justice should remain available to all EU citizens;
Г. като има предвид, че според Флаш Евробарометър относно нагласите на потребителите спрямо трансграничната търговия и защитата на потребителите от март 2011 г., 79 % от европейските потребители посочват, че биха имали по-голямо желание да защитават правата си в съда, ако можеха да се присъединят към иск на други потребители по същия въпрос;
D. whereas, according to the Flash Eurobarometer on ’Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ published in March 2011, 79% of European consumers agree that they would be more willing to defend their rights in court if they could join other consumers complaining about the same issue;
Д. като има предвид, че засегнатите от правонарушение потребители, които искат индивидуално да водят съдебно дело за обезщетение, често са изправени пред значителни пречки от гледна точка на достъпността, ефективността и финансовата достъпност, които се дължат на понякога високите разноски по производството, потенциалната психологическа цена, сложните и дълги производства и липсата на информация относно наличните средства за правна защита;
E. whereas consumers affected by a legal infringement who wish to pursue a court case in order to obtain redress on an individual basis often face significant barriers in terms of accessibility, effectiveness and affordability owing to sometimes high litigation costs, potential psychological costs, complex and lengthy procedures, and lack of information on the available means of redress;
Е. като има предвид, че когато група граждани са увредени от едно и също правонарушение, отделните съдебни производства могат да не бъдат ефективно средство за прекратяване на противоправните практики или за получаване на обезщетение, особено ако претърпяната индивидуална загуба е малка в сравнение с разноските по производството;
F. whereas, when a group of citizens are victims of the same infringement, individual lawsuits may not constitute an effective means of stopping unlawful practices or obtaining compensation, in particular if the individual loss is small in comparison with the litigation costs;
Ж. като има предвид, че в някои държави членки цялостното действие на съществуващите на равнище ЕС средства за правна защита на потребителите и за правоприлагане се счита за незадоволително или че тези механизми не са достатъчно добре известни, което води до ограничената им употреба;
G. whereas in some Member States the overall performance of the existing consumer redress and enforcement tools designed at EU level is not deemed satisfactory, or such mechanisms are not sufficiently well known, which results in their limited use;
З. като има предвид, че интеграцията на европейските пазари и последващото увеличение на трансграничните дейности подчертават необходимостта от общовалиден за ЕС, съгласуван подход за разглеждане на дела, в които потребителите са оставени с празни ръце, тъй като производствата по колективен иск за обезщетение, въведени в много държави членки, не предоставят трансгранични решения;
H. whereas the integration of European markets and the consequent increase in cross-border activities highlight the need for a coherent EU-wide approach to address cases where consumers are left empty-handed as the procedures for the collective claim of compensatory relief which have been introduced in a number of Member States do not provide for cross-border solutions;
И. като има предвид, че националните и европейските органи изпълняват основна роля в прилагането на правото на ЕС и че правоприлагането по частноправен ред следва само да допълни, но не и да замени правоприлагането от публични органи;
I. whereas national and European authorities play a pivotal role in the enforcement of EU law, and private enforcement should only supplement, but not replace, public enforcement;
Й. като има предвид, че правоприлагането от публичните органи за преустановяване на нарушенията и налагане на глоби само по себе си не предоставя възможност на потребителите да бъдат обезщетени за претърпените вреди;
J. whereas public enforcement to stop infringements and impose fines does not of itself enable consumers to be compensated for damage suffered;
К. като има предвид, че обединяването на исковете в една процедура за колективна правна защита или даването на възможност подобен иск да бъде внесен от представителен субект или орган, действащ в името на публичния интерес, би могло да опрости процеса и да намали разходите за страните;
K. whereas bundling claims in a single collective redress procedure, or allowing such a claim to be brought by a representative entity or body acting in the public interest, could simplify the process and reduce costs for the parties involved;
Л. като има предвид, че система, основана на колективни действия за правна защита, може да бъде от полза като допълнение към индивидуалната правна защита, но не и да я замества;
L. whereas a system based on collective legal actions can usefully supplement, but is no substitute for, individual legal protection;
М. като има предвид, че Комисията трябва да спазва принципите на субсидиарност и пропорционалност по отношение на всяко предложение, което не попада в обхвата на изключителната компетентност на Съюза;
M. whereas the Commission must respect the principles of subsidiarity and proportionality with regard to any proposal that does not fall within the exclusive competence of the Union;
Wal-Mart Stores Inc. / Dukes и др.
Wal-Mart Stores Inc. v. Dukes et al.
Действащо законодателство на ЕС и искове за преустановяване на нарушения
Existing EU legislation and injunctive relief
Правно обвързваща хоризонтална рамка и защитни механизми
Legally binding horizontal framework and safeguards
– за да бъде допустим един представителен иск, налице трябва да бъде ясно идентифицирана група, като идентификацията на членовете на групата трябва да е извършена, преди искът да бъде внесен;
– for a representative action to be admissible there must be a clearly identified group, and identification of the group members must have taken place before the claim is brought;