natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Отбелязва, че в световен мащаб разработването и прилагането на нисковъглеродни технологии се развиват с ускорени темпове и че от основно значение за бъдещата конкурентоспособност на Европа е тя да увеличи равнището на инвестиции в научни изследвания, развойна дейност и прилагане по отношение на тези технологии;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
Отбелязва изместването на устойчивите научни и технологични иновации от Европа към други части на света, което може да доведе до загубата на технологичното лидерство на ЕС в тази област и да го превърне в нетен вносител на тези технологии и свързаните с тях крайни продукти; ето защо подчертава значението на европейската добавена стойност за развитието и националното производство на технологии и продукти, най-вече в областта на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
Подчертава, че Китай е световен лидер по отношение на инсталираните вятърни съоръжения, че китайски и индийски производители са сред десетте водещи производители на вятърни турбини, както и че Китай и Тайван понастоящем произвеждат по-голямата част от фотоволтаичните панели в света; призовава Комисията и държавите членки да предприемат действия за насърчаване на ефективното в екологично отношение разработване и производство в ЕС на тези технологии и на нови новаторски технологии, които са необходими за постигането на амбициозните цели за намаляване на емисиите на парникови газове;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
Призовава ЕС да продължи да играе активна роля в рамките на международните преговори за сключване на амбициозно, всеобхватно и правно обвързващо споразумение; отбелязва, че е важно ЕС да докаже на практика своите убеждения и да служи като модел на подражание при демонстриране на ползите и жизнеспособността на икономиката с ниска въглеродна интензивност; приветства факта, че на конференцията в Дърбан беше приет ясен график за изготвянето на международно споразумение за периода след 2012 г., както и че бе прието, че страните с високо равнище на емисии, независимо дали са развити или развиващи се икономики, трябва да приемат амбициозни и достатъчни ангажименти за намаляването на емисиите на парникови газове;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
Подчертава, че ЕС трябва да продължи да допринася конструктивно за преговорите на световно равнище относно климата, както и че европейската дипломация по въпросите на климата трябва да се развие допълнително под егидата на Европейската служба за външна дейност;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
Изтъква, че основното предизвикателство пред изграждането на устойчива икономика с ниска въглеродна интензивност е да се гарантира, че политиките в областта на изменението на климата са интегрирани във всички области от ключово значение, свързани с енергетиката, транспорта, селското стопанство, образованието, иновациите и т.н.;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
Подчертава, че отлагането на действията на световно и европейско равнище в областта на климата би довело до по-високи разходи не само във връзка с постигането на целта за 2050 г. поради блокирането на инвестиции в инсталации с високи въглеродни емисии и по-бавното внедряване на технологиите, но и по отношение на загубата на водещата роля на ЕС като новатор в областта на научноизследователската дейност, разкриването на работни места и предоставянето на насоки за по-екологосъобразна устойчива икономика; освен това изтъква, че забавянето на действията, предвидени за 2020 г., ще доведе до ограничаване на потенциала за намаляване на емисиите към 2030 г. и след това;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
Отново подчертава, че кумулативните емисии са от решаващо значение за климата; отбелязва, че дори при намаление от 30 % през 2020 г., 55 % през 2030 г., 75 % през 2040 г. и 90 % през 2050 г. делът на ЕС на глава от населението ще продължи да бъде приблизително двоен във сравнение с полагащия му се дял от световния въглероден бюджет, съвместим с целта „2°C“, както и че отлагането на намаляването на емисиите значително повишава съвкупния дял;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
Припомня, че ограничаването на повишението на световната температура до средно 2°C не гарантира избягването на значително неблагоприятно въздействие върху климата;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
Счита, че схемата на ЕС за търговия с емисии е основният, но не и единственият инструмент за намаляване на емисиите на промишления сектор и за насърчаване на инвестициите в нисковъглеродни технологии; отбелязва, че е необходимо схемата на ЕС за търговия с емисии да се усъвършенства допълнително; призовава Комисията и държавите членки да допълнят схемата на ЕС за търговия с емисии с подход, основаващ се на технологиите и иновациите, с цел да се постигнат необходимите значителни намаления;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
Отбелязва, че схемата на ЕС за търговия с емисии функционира съгласно начина, по който е проектирана, и че по-ниската цена на въглерода се дължи на по-ниската икономическа активност и на факта, че наличните квоти далеч надвишават търсенето; изразява загриженост във връзка с това, че липсата на стимули за инвестиране в нисковъглеродни технологии и за по-голяма енергийна ефективност излага ЕС на риск да се окаже в неизгодно положение спрямо своите промишлени конкуренти; взема предвид сведенията, че при липса на много по-силен растеж или на промени в схемата за търговия с емисии на ЕС цената на въглерода не се очаква да нарасне;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
Отчита факта, че текущата цена на въглерода няма да стимулира инвестициите в нисковъглеродни технологии и поради това ще има много ограничена роля за насърчаване на намаляването на емисии, като същевременно поражда риск от обвързване на ЕС през идните десетилетия с инфраструктури с висока въглеродна интензивност;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
Подчертава, че политиките за смекчаване на последиците от изменението на климата и за приспособяване към тях не могат да разчитат единствено на пазарни механизми;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
Признава, че СТЕ е изправена пред неочаквани проблеми и натрупаният излишък от квоти ще намали стимула за инвестиции с ниска въглеродна интензивност за дълги години напред; отбелязва, че това излага на опасност ефективността на СТЕ и основния механизъм на ЕС за намаляване на емисиите, с който се създават равни условия за конкурентни технологии, дава се гъвкавост на дружествата да разработват своя собствена стратегия за смекчаване и се предвиждат специфични мерки за борба с изместването на въглеродните емисии.
Recognises that the ETS is experiencing problems not originally anticipated, and that the accumulating surplus of allowances will depress the incentive to promote low carbon investments for many years to come; notes that this endangers the effectiveness of the ETS as the EU's principal mechanism to reduce emissions in a manner that creates a level playing field for competing technologies, gives companies flexibility to develop their own mitigation strategy, and provides for specific measures to combat carbon leakage.
Призовава Комисията да приеме мерки за коригиране на недостатъците на схемата за търговия с емисии, за да може тя да функционира съгласно първоначално предвиденото.
Calls on the Commission to adopt measures to correct the failings of the ETS and to allow it to function as originally envisaged.
Тези мерки могат да включват:
These measures may include:
възможно най-скорошно представяне на доклад до Парламента и Съвета, в който да се разглеждат, наред с другото, отраженията върху стимулите за инвестиции в технологии с ниска въглеродна интензивност и рискът от изместване на въглеродни емисии.
presenting as soon as possible a report to Parliament and the Council which shall examine, amongst others, the impacts on incentives for investments in low carbon technologies and the risk of carbon leakage.
Ако е целесъобразно, преди започването на третата фаза Комисията изменя регламента, посочен в член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, за да приложи подходящи мерки, които могат да включват отнемане на необходимото количество квоти;
Before the start of the third phase, the Commission shall, if appropriate, amend the regulation referred to in article 10(4) of Directive 2003/87/EC in order to implement appropriate measures which may include withholding the necessary amount of allowances;
предлагане във възможно най-ранен срок на законодателство за изменение на изискването за ежегодно линейно намаление от 1,74 %, с цел да се изпълнят изискванията на целта за намаляване на емисиите на CO2 в срок до 2050 г.;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
предприемане и публикуване на оценка на стойността на евентуалното установяване във възможно най-ранен срок на резервна цена за търгуването с квоти;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
предприемане на стъпки за увеличаване на входящата съответна информация и прозрачността на регистъра на СТЕ с оглед на по-ефективното наблюдение и оценка;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
допълнително усъвършенстване на използването на механизми за сделки за купуване на намаления на емисии, например чрез ограничаване на достъпа до сделки за купуване на намаления на емисии, които субсидират промишлените конкуренти на Европа, напр. в областта на флуоровъглеводородите (HFC);
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
гарантиране при все това на това, че никоя от тези мерки не намалява обема на квотите за секторите, които могат да бъдат податливи на изместване на въглеродните емисии, съгласно Решението за показателите (Решение на Комисията 2011/278/EС);
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
Отбелязва, че тези мерки ще увеличат приходите от търгове за държавите членки, припомня на правителствата, че няма ограничение за частта от такива средства, която може да бъде изразходвана за цели, свързани с климата, и препоръчва съответните суми да се използват за стимулиране на инвестициите в промишлеността, насочени към понижаване на въглеродните емисии, или за насърчаване на други средства за създаване на работни места, напр. намаляване на данъците върху труда;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
Призовава Комисията да представи преди края на 2013 г. предложения за разширяване на обхвата на изискването за закупуване на квоти чрез търгове, като в него се включат секторите с висока енергийна интензивност, които са изправени пред само минимална заплаха от чуждестранна конкуренция;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
Отчита, че за постигане на целите на пътната карта за икономика с ниска въглеродна интензивност следва да се приспособи и Решението за разпределение на усилията (Решение № 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
Изместване на въглеродните емисии
Carbon leakage
Призовава Комисията да публикува подробна информация за действителния принос на ЕС за намаляване на емисиите на CO2 от 1990 г. насам, като се вземе предвид потреблението в ЕС на продукти, произведени другаде;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
Подчертава, че преходът към икономика с ниска въглеродна интензивност следва да бъде подкрепен от разумен и премерен регулаторен подход; потвърждава, че административно и финансово обременяващото спазване на законодателството в областта на околната среда оказва значително въздействие върху заетостта и производителността в енергийно интензивните сектори и увеличава риска от изместване на въглеродните емисии, като същевременно изтласква предприятия и следователно работни места извън ЕС;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
Съгласява се със становището на Комисията, че мерките за приложимо на границите коригиране или за включване на вноса в СТЕ би следвало да се съчетаят с цялостно прилагане на тръжната система в засегнатите сектори; призовава Комисията да изготви анализ за секторите, в които безплатно раздадените квоти не предотвратяват изтичането на въглерод;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
Призовава Комисията възможно най-скоро да предостави на държавите членки насоки за приемане на всякакъв вид мерки, предназначени да компенсират секторите, за които е доказано, че са изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии, за непреките разходи, свързани с емисии на парникови газове, както е предвидено в директивата;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
Призовава Комисията да извърши анализ на липсата на географски критерий в оценката на изместването на въглеродни емисии за пазара на електроенергия в Югоизточна Европа;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
Отбелязва заключението на пътната карта, че електроенергийният отрасъл следва да бъде декарбонизиран почти изцяло до 2050 г. (намаление от 93–99 % на емисиите); въпреки това признава, че от гледна точка на европейската промишленост първите откликнали на технологиите с ниска въглеродна интензивност имат конкурентно предимство в днешния и утрешен свят на ниска въглеродна интензивност; отбелязва, че намаляването на емисиите следва да бъде постигнато по начин, който не нарушава конкурентоспособността на ЕС и отчита риска от изместване на въглеродни емисии, най-вече в енергийно интензивни сектори;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;
Припомня съществуващите оценки, които указват, че целите за повишаване на енергийната ефективност и намаляване на потреблението на енергия с 20 % във връзка с прогнозите за 2020 г. не се очертава да бъдат постигнати; призовава за бързи действия, повече амбиция и по-категоричен политически ангажимент по отношение на постигането на целите за 2020 г. и планирането за периода след 2020 г., като по този начин се привлекат необходимите инвестиции; подкрепя заключенията на пътната карта на Комисията, според които политиките в областта на енергийната ефективност са от ключово значение за допълнително намаляване на въглеродните емисии; ето защо счита, че задължителните цели не следва да се изключват; подчертава, че мерките за енергийна ефективност водят до създаване на работни места, реализиране на икономии и повишаване на сигурността на доставките и конкурентоспособността; в това отношение приветства приоритетите, определени в предложението за Директива за енергийната ефективност, за повишаване на енергийната ефективност във всички сектори и най-вече в строителството чрез обновяване на наличния жилищен фонд, като вниманието бъде съсредоточено върху целта за обновяване на обществените сгради; призовава за увеличаване на ресурсите и мерките за мобилизиране на нови източници на финансиране на европейско и национално равнище, включително чрез нови финансови инструменти; подчертава значението на частните инвестиции с оглед на преодоляването на настоящите бюджетни ограничения в публичния сектор;
Recalls the existing assessments which indicate that improving energy efficiency and reducing energy use by 20 % compared to 2020 projections is not currently on track; calls for rapid action, greater ambition and stronger political commitment in terms of achieving the 2020 targets and looking beyond 2020, thus attracting appropriate investment; endorses the conclusion in the Commission's roadmap that energy efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; considers, therefore, that binding targets should not be excluded; stresses that energy efficiency measures lead to job creation, economic savings, and increased security of supply and competitiveness; welcomes in this regard the priorities set by the proposed Energy Efficiency Directive for increasing energy efficiency in all sectors, and particularly in buildings through the renovation of existing building stock, focusing on a target for the renovation of public buildings; calls for an increase in resources and measures to mobilise new sources of funding at European and national level, including through new financing instruments; highlights the importance of private investment in order to overcome the current budgetary constraints in the public sector;
Изразява съжаление относно липсата на мерки за разгръщане на потенциала, който се крие в енергийната ефективност и ефикасното използване на ресурсите, за намаляване на разходите, свързани с емисиите на парникови газове, до негативни стойности и призовава за ускоряване на работата по Директивата за екодизайна (2009/125/EО), за стриктно спазване на принципа за най-малко разходи през жизнения цикъл на продукта или за определяне на мерки за прилагане на равнището на най-добрите резултати, както и за определяне на минимални изисквания за неелектрическите продукти;
Deplores the lack of measures to capture the negative-cost greenhouse gas reduction potential in energy and resource efficiency, and calls for acceleration of the work under the Ecodesign Directive (2009/125/EC), for strict application of the least life-cycle cost principle or for implementing measures to be set at the level of the best performers, as well as for minimum requirements also to be set for non-electrical products;