natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По мнение на докладчика, съществуват 15 основни „крайъгълни камъка“ на новия подход към промишлеността в Европа:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Изграждане на иновационна верига
1) Building an innovation chain
Това, което ни е необходимо, са научни изследвания, свързани с промишлеността, развитие и прилагане на иновации – една цялостна иновационна верига.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Новаторството означава нещо повече от технологични иновации; то също така означава организационни иновации, иновации в областта на бизнес-моделите, проектирането и качеството на продуктите.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
За да се насърчава новаторството, трябва да създадем благоприятстваща иновациите рамка от правни разпоредби, стандарти и защита на правата на интелектуална собственост.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Необходими са ни последователни стратегии за сближаване и сътрудничество между различните иновационни сектори.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
Иновационната политика на ЕС следва да бъде насочена към празнините във веригата на създаване на стойност.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Към основните области на бъдещо развитие, като устойчивост, демографски промени и урбанизация трябва да се подходи с нови решения.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Повишаване на ефикасността на ресурсите
2) Increasing resource efficiency
През последните десетилетия производителността на труда се разви много по-бързо от производителността на ресурсите.
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
В промишлеността разходите за труд представляват приблизително 20%, а разходите за ресурси – 40%.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
Значителното увеличаване на производителността на ресурсите въз основата на стандартите и стимулите на ЕС, общите цели и целите на предприятията и системите за насърчаване на най-добрите достъпни технологии ще укрепи устойчивостта и глобалната конкурентоспособност на европейската промишленост с перспективи за нови пазари в световните вериги за създаване на стойност и ще съхрани работни места в Европа.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Следва да се въведат изчисления на „екологичната раница” на предприятията чрез задължителен доклад за устойчивост.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Ясни цели за устойчиви продукти
3) Clear targets for sustainable products
Устойчивото производство трябва да бъде увеличено чрез координирани стандарти за екологични иновативни продукти, основаващи се на анализи на жизнения цикъл (напр. директива за екологичен дизайн, стандарти за сгради и автомобили).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Използване на обществените поръчки
4) Using public tenders
Възлагането на обществени поръчки следва да се използва като инструмент за въвеждане на нови и устойчиви продукти и услуги както в публичния, така и в частния сектор.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Освен това е необходимо публичните разходи да бъдат използвани по-целенасочено за инвестиране в бъдещето, преди всичко в полза на икономиката, основана на знанието, и промишлените иновации.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Увеличаване на производството на чиста енергия
5) Enhancing clean energy production
Енергетиката и промишлената политика са тясно свързани.
Energy and industrial policy are closely linked.
Стабилните доставки на енергия са задължителни, а различните видове възобновяема енергия са новите пазари на икономически растеж, които създават нови висококачествени работни места.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Промишлената политика се нуждае от дългосрочна енергийна политика, която да осигури политика по отношение на изменението на климата, разумни цени на енергията и сигурност на доставките, като същевременно се избягва изместване на въглеродните емисии.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Убедителна суровинна стратегия
6) A convincing raw material strategy
Европейската промишленост е зависима от надеждния достъп до суровини, който става все по-проблематичен.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
7) Промени в търговията за справедливо съвместно съществуване и устойчиво производство
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Ясно е, че международната търговска политика е от основно значение за устойчивото производство.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Търговията не е цел сама по себе си, а представлява част от промишлената стратегия.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Търговската политика следва да предоставя достъп до ключови и развиващи се пазари на една справедлива основа.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Многостранната система на СТО, основаваща се на определени правила, със своите механизми за разрешаване на спорове е най-ефективното и легитимно средство за управление и разширяване на търговските отношения по един прозрачен начин.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Устойчивото производство изисква добра работна среда и заплащане, както и задължителни екологични стандарти.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Това следва да бъде определяно в търговските споразумения.
This should be laid down in trade agreements.
8) Очертаване на задължителна секторна промишлена политика
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
9) Включване на МСП
9) Involving SMEs
Ролята на МСП като гръбначен стълб на европейската промишленост следва да бъде засилена чрез по-добър трансфер на технологии, достъп до финансиране под формата на банкови заеми, рисков капитал, но също така и общностно финансиране чрез програми по РП.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Освен това следва да се стимулира по-високият дял на участие на МСП в търговете за обществени поръчки, а също така да се създават по-добри възможности за тяхното интернационализиране.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Развитие на регионални области на действие
10) Developing regional areas for action
Политиката на ЕС следва да насърчава в по-голяма степен иновационните клъстери с цел координирано разработване на трансфера на знания, изследователските дейности, развитието на квалификациите и инфраструктурата.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Създаването на европейски конкурентоспособни клъстери и на нови групи от различни участници в областта на иновациите (предприятия, университети и изследователски центрове – „екосистеми“) и промишлени мрежи с оперативни потоци на знания и привличане на много действащи лица са от ключово значение за инвестиционните решения.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Европейската инвестиционна банка трябва да засили връзката между промишлената политика и териториалното сближаване.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Подготовка за промените в промишлеността
11) Ensuring anticipation of industrial change
Промишлената политика следва все повече да се стреми да се подготви за промените и да предприема действия във връзка с тях чрез развитие на дългосрочни стратегии.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Необходим ни е нов инструмент при същевременно широко включване на социалните партньори.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Подход към преструктурирането
12) Addressing restructuring
Следва да се разработи перспектива за работниците и предприятията, засегнати от преструктуриране, наложено от структурни промени или последствия от глобализацията.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Това може да се направи, като бъде създадена работна група по преструктурирането и като се предостави по-голяма роля на структурните фондове на ЕС в процедурите по преструктуриране.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
По отношение на регионалните различия е необходимо да се предприемат действия, по-специално в новите държави-членки, в които са налице процеси на деиндустриализация.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Повишаване на квалификациите
13) Enhancing qualifications
Осигуряването на съответно квалифицирана работна сила изостава от потребностите на реструктурирането и обновяването на европейската промишленост.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Необходимо е да бъде установен диалог между публичните органи, регулиращи образователните системи, и социалните партньори, за да се намерят практически решения за управление на прехода от училището към пазара на труда и да се организира по-нататъшният процес на квалифициране по начин, който да е най-благоприятен както за работодателите, така и за работниците.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Иновациите и квалификацията на работниците изискват по-нататъшно развитие на университетско равнище.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Разширяване на участието на работниците в процесите на вземане на решения
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
По-широкото участие на работниците ще гарантира качествено развитие и ще предотврати лошите условия на труд в процеса на обновяване.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Системите за социална отговорност на дружествата подкрепят социалното и устойчивото развитие на предприятията.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Дългосрочни политики
15) Long-term policies
Освен интегриран подход към европейската промишлена политика, инвестиционните решения и иновационните цикли в промишлеността изискват дългосрочна законодателна ориентация.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.
Интегрираната и устойчива промишлена политика представлява едната страна на медала; другата е ясният ангажимент от страна на промишлеността за инвестиции в ЕС, увеличен научноизследователски капацитет, принос за новата култура на квалификация, ресурсно ефикасни продукти и производствени методи, както и за стратегическо партньорство между предприятията в ЕС.
An integrated and sustainable industry policy is one side of the coin; the other is a clear commitment from industry for EU investments, strengthened research capacity, contribution to a new culture of qualifications, resource-efficient products and manufacturing methods, and for strategic partnerships among firms in the EU.
George Sabin Cutaş, Małgorzata Handzlik, Syed Kamall, Jörg Leichtfried, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
George Sabin Cutaş, Małgorzata Handzlik, Syed Kamall, Jörg Leichtfried, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
относно промишлената политика в ерата на глобализацията
on An Industrial Policy for the Globalised Era
Докладчик по становище: Olle Ludvigsson
Rapporteur: Olle Ludvigsson
Regina Bastos, Jean-Luc Bennahmias, Mara Bizzotto, Milan Cabrnoch, David Casa, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Frédéric Daerden, Karima Delli, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Pascale Gruny, Thomas Händel, Marian Harkin, Roger Helmer, Nadja Hirsch, Vincenzo Iovine, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Ádám Kósa, Jean Lambert, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Regina Bastos, Jean-Luc Bennahmias, Mara Bizzotto, Milan Cabrnoch, David Casa, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Frédéric Daerden, Karima Delli, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Pascale Gruny, Thomas Händel, Marian Harkin, Roger Helmer, Nadja Hirsch, Vincenzo Iovine, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Ádám Kósa, Jean Lambert, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Raffaele Baldassarre, Vilija Blinkevičiūtė, Edite Estrela, Julie Girling, Sergio Gutiérrez Prieto, Филиз Хакъева Хюсменова, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Csaba Sógor
Raffaele Baldassarre, Vilija Blinkevičiūtė, Edite Estrela, Julie Girling, Sergio Gutiérrez Prieto, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner, Birgit Sippel, Csaba Sógor
относно промишлената политика в ерата на глобализацията
on an industrial policy for the globalised era
Докладчик по становище: Jürgen Creutzmann
Rapporteur: Jürgen Creutzmann
3. подчертава необходимостта при формулирането и прилагането на промишлената политика в ЕС да се разгледат условията за депониране и предназначението на отпадъците от промишлени продукти, и по-специално отпадъците от токсични продукти, за да се гарантира, че промишлените отпадъци няма да се превърнат в екологично, икономическо или социално бреме за общностите в рамките на ЕС и в трети държави;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
17. призовава държавите-членки и Комисията в случай, че постигането на споразумение на европейско ниво се окаже невъзможно, да продължат усилията си за създаване на патент на Европейския съюз чрез установяване на засилено сътрудничество, с цел развитие на конкурентна и иновативна европейска промишлена политика;
Calls on the Member States and the Commission, should concluding an agreement at European level prove to be impossible, to continue their efforts to create a European Union patent through the introduction of intensified cooperation, with a view to the development of a competitive and innovative European industrial policy;
22. отбелязва, че европейската промишленост зависи все повече от предоставянето на бизнес услуги и че следователно трябва да се обърне специално внимание на всички основни елементи от производствената верига; в този контекст приветства желанието на Комисията да отдаде по-голямо значение на тази взаимовръзка;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Hans-Peter Mayer, Mitro Repo, Robert Rochefort, Heide Rühle, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Bernadette Vergnaud
Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Hans-Peter Mayer, Mitro Repo, Robert Rochefort, Heide Rühle, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Bernadette Vergnaud
Regina Bastos, Cornelis de Jong, Frank Engel, Ashley Fox, Jean-Paul Gauzès, Liem Hoang Ngoc, María Irigoyen Pérez, Othmar Karas, Lena Kolarska-Bobińska, Constance Le Grip, Emma McClarkin, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Marek Siwiec
Regina Bastos, Cornelis de Jong, Frank Engel, Ashley Fox, Jean-Paul Gauzès, Liem Hoang Ngoc, María Irigoyen Pérez, Othmar Karas, Lena Kolarska-Bobińska, Constance Le Grip, Emma McClarkin, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Marek Siwiec
Докладчик: Francesco De Angelis
Rapporteur: Francesco De Angelis
i) превръщането на икономиките на страните от Централна и Източна Европа в пазарно ориентирани икономики,
i) making central and eastern European economies market oriented,
ii) неотдавнашното забавяне на стопанската дейност,
ii) the recent economic downturn,
iii) гарантиране на бъдещото промишлено производство;
iii) ensuring future industrial production;
затова счита, че мерките, които ще се вземат, трябва да са насочени към:
is of the opinion therefore that future steps should aim to:
i) либерализиране и подобряване на общата рамка на промишлеността и икономиката в Съюза,
i) liberalise and improve the environment for industry and business inside the EU,
ii) премахване на излишните правила и намеси, които правят позицията на европейската промишленост уязвима спрямо конкуренцията на световния пазар,
ii) remove non-essential regulations and interventions that undermine the position of EU industry vis-à-vis its competition on the global market,
iii) мобилизиране на изследователския, развоен и новаторски потенциал;
iii) utilise the potential of research, development and innovation;
22. подчертава, че устойчиво и лоялно развитие в промишления сектор може да бъде по-добре постигнато от държавите-членки на принципа на реципрочността на търговските политики; отбелязва, че регионалните мрежови структури и конкурентни клъстери не бива да бъдат засягани от нееднообразни търговски правила и разпоредби, които засягат особено МСП;
Emphasises that sustainable and fair development in the industrial sector can be better achieved by Member States through the principle of reciprocity of commercial policies; notes that regional network structures and competitive clusters should not be adversely affected by dissimilar commercial rules and provisions which have a particular impact on SMEs;
Sophie Auconie, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Jacek Olgierd Kurski, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Hermann Winkler, Joachim Zeller
Vasilica Viorica Dăncilă, Jens Geier, Andrey Kovatchev, Elisabeth Schroedter, Dimitar Stoyanov, László Surján, Derek Vaughan, Sabine Verheyen
Vasilica Viorica Dăncilă, Jens Geier, Andrey Kovatchev, Elisabeth Schroedter, Dimitar Stoyanov, László Surján, Evžen Tošenovský, Derek Vaughan, Sabine Verheyen
Antonio Cancian, Rachida Dati, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Bernd Lange, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Silvia-Adriana Ţicău, Catherine Trautmann
Antonio Cancian, Rachida Dati, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Bernd Lange, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Silvia-Adriana Ţicău, Catherine Trautmann
относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за ГКРСМ (Генералната комисия по риболова в Средиземно море)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement Area
Докладчик: Crescenzio Rivellini
Rapporteur: Crescenzio Rivellini
PE 430.572v02-00
PE 430.572v02-00
– като взе предвид предложението на Комисията до Съвета ( COM(2009)0477 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0477 ),
– като взе предвид член 37 от Договора за ЕО, съгласно който Съветът се е консултирал с Парламента ( C7-0204/2009 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0204/2009 ),
– като взе предвид доклада на комисията по рибно стопанство ( A7‑0023/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A7‑0023/2011 ),
Предложение за регламент на Съвета относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за ГКРСМ (Генералната комисия по риболова в Средиземно море).
Proposal for a Council Regulation on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement Area development of the stock size.