natgillin/translations-raw huggingface dataset:
като има предвид, че ЕС може да бъде характеризиран чрез своето полицентрично развитие и разнообразието от градски райони и градове с различен размер, които имат разнородна компетентност и ресурси; изразява становището, че би било проблематично да се приеме обща дефиниция за „градски район“ и за термина „градски“ като цяло на чисто статистическа основа, тъй като е трудно да се обобщят в една дефиниция разнообразните условия в държавите-членки и регионите, и поради това счита, че всякакво задължително дефиниране и определяне на градски райони следва да се извършва от държавите-членки в съответствие с принципа на субсидиарност на основата на общи европейски показатели; като има предвид, че следва да се разгледа въпросът за това, как чрез функционален подход може да се достигне до стандартна дефиниция за „градски“ и по този начин да се създаде основата за ясна законова дефиниция на градското измерение на политиките на Съюза; като има предвид също така, че би било полезно, особено в контекста на политиката на сближаване, да съществува дефиниция на градското измерение на функционална основа,
whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of ‘urban areas’ and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of ‘urban’ and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
като има предвид, че ЕС чрез своите политики допринася за устойчивото развитие на градските райони и че следва да се взема под внимание, че в допълнение към националните политики за градовете съгласно принципа на субсидиарност следва да бъде определена европейска политика за градовете,
whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
като има предвид, че градовете допринасят активно за формулирането на политиките на ЕС и играят важна роля за успешното прилагане на стратегията „ЕС 2020“; като има предвид също така, че ако не се вземе предвид градското измерение на политиките на ЕС и по-специално на политиката на сближаване, това би изложило на риск постигането на целите на стратегията „ЕС 2020“,
whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,
като има предвид, че градовете притежават уникален архитектурен и културен потенциал, както и значителни способности за социална интеграция, и като има предвид, че те допринасят за социалния баланс чрез съхраняване на културното разнообразие и поддържане на постоянна връзка между центъра и периферните райони,
whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
като има предвид, че чрез надграждане на основата на опита от инициативите URBAN действията относно градовете бяха интегрирани в регулаторната рамка за целите за сближаване, регионална конкурентоспособност и заетост през програмния период 2007‐2013 г.; като има предвид, че това интегриране категорично разшири финансирането, достъпно за градовете; като има предвид, че в рамките на оперативните програми следва да бъдат идентифицирани ясно определени цели на развитието на градските райони, за се подпомогне концентрирането на ресурси,
whereas, building on the experience of the URBAN initiatives, urban actions have been integrated (‘mainstreamed’) into the regulatory framework for the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives in the 2007-2013 programming period; whereas this mainstreaming has clearly expanded the funding available for cities; whereas clearly defined urban development objectives should be identified within the operational programmes to help concentrate resources,
като има предвид, че субсидиарността в своята най-усилена и разширена форма съгласно определението в ДФЕС, многостепенното управление и по-доброто формулиране на принципа на партньорство са съществени елементи за правилното прилагане на всички политики на ЕС, и като има предвид, че следва съответно да се увеличи ангажирането на ресурсите и на компетентността на местните и регионалните органи,
whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
като има предвид, че икономическата криза от последните няколко години засили неравенствата и социалното изключване в обширни зони в периферията на големите градове; като има предвид, че в отговор на кризата местните органи трябва да бъдат в състояние да прилагат практически мерки за борба с бедността и да подкрепят социалното сближаване и заетостта,
whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
като има предвид, че в много случаи политиката на създаване на полюси на развитие, основаваща се на подпомагане на икономическата дейност в градовете, не успява да породи достатъчна притегателна сила и поради това има ограничено въздействие в района около съответния град и не допринася за интегрираното развитие,
whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
като има предвид, че в много малко на брой райони на градовете, независимо от тяхното благосъстояние или икономическа мощ, могат да съществуват специфични проблеми като крайно социално неравенство, бедност, маргинализация и висока безработица, които политиката на сближаване може да облекчи или премахне,
whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
като има предвид, че опростяването на прилагането на политиката, включително на механизмите за контрол и одит, помага да се подобри ефективността, да се намали процентът на грешките, да се направи структурата на политиката по-удобна за ползвателите, а изпълнението на политиката – по-осезаемо; като има предвид също така, че усилията, насочени към опростяване, следва да продължат и да бъдат съпътствани от опростяване на националните и регионалните процедури, така че представителите на градските райони да могат по-добре да насочват и да управляват усвояването на европейските средства,
whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
Отбелязва, че Европейската програма за градовете включва, от една страна, градското измерение на политиките на ЕС, по-специално политиката на сближаване, а от друга страна, междуправителственото направление на усилията на европейско равнище за координиране на градските политики на държавите-членки, като последното се изпълнява чрез неформални срещи на министрите, при координиране от последователните председателства на Съвета и с активния принос на Комисията; в този контекст счита, че органите на местното самоуправление следва да бъдат информирани по-добре за дейностите от междуправителственото направление и да бъдат включени в тях по-активно; препоръчва по-тясна координация между двете равнища и по-голямо участие на органите на местното самоуправление; подчертава необходимостта да се подобри координацията на решенията и на действията на административните органи както на европейско, така и на национално равнище;
Notes that the European Urban Agenda comprises on the one hand the urban dimension of EU policies, in particular cohesion policy, and on the other hand the intergovernmental strand of European-level efforts to coordinate the urban policies of Member States, the latter being implemented through informal ministerial meetings with coordination by successive Council Presidencies and the active contribution of the Commission; takes the view in this context that local governments should be better informed of, and more strongly involved in, the activities of the intergovernmental strand; recommends closer coordination between the two levels and closer involvement of local government; stresses the need to improve coordination of the decisions and actions of administrative authorities at both European and national level;
Отбелязва одобряването на Декларацията от Толедо и референтния документ от Толедо относно обновяването на градската среда; изразява съгласие относно необходимостта от повече приемственост и координация за преминаване към съвместна работна програма или „Европейска програма за градовете“; приветства факта, че министрите са подчертали необходимостта да се засили сътрудничеството и координацията с Европейския парламент, както и целта за засилване на градското измерение в политиката на сближаване и насърчаване на устойчивото развитие на градските райони и интегрираните подходи чрез укрепването и разработването на инструменти за изпълнение на Лайпцигската харта на всички равнища; поздравява държавите-членки и Комисията за усилията им да продължат Процеса от Марсилия и да приложат референтна рамка за устойчиви европейски градове; следи с интерес стартирането на етапа на изпитване на референтната рамка; изразява съжаление обаче, че градовете не участват в тези процеси в достатъчна степен; следователно призовава Комисията и държавите-членки да гарантират по-добър поток от информация относно този процес към неучастващите градове и да информират Парламента за по-нататъшните новости;
Notes the approval of the Toledo Declaration and the Toledo Reference Document on urban regeneration; agrees with the need for more continuity and coordination in moving towards a joint working programme or ‘European Urban Agenda’; welcomes the fact that ministers underlined the need to strengthen cooperation and coordination with the European Parliament, as well as the aim of strengthening the urban dimension in cohesion policy and promoting sustainable urban development and integrated approaches by reinforcing and developing instruments to implement the Leipzig Charter at all levels; congratulates the Member States and the Commission on their efforts to continue the Marseille process and implement a reference framework for sustainable European cities; follows with interest the launch of the test phase of the reference framework; regrets, however, that cities are not sufficiently involved in these processes; asks the Commission and Member States, therefore, to ensure better flow of information about this process to non-participating cities and to keep Parliament informed of further developments;
Подчертава факта, че освен значителния принос на действията в рамките на политиката на сближаване към развитието на градските райони, редица други политики (например в областта на околната среда, транспорта и енергетиката) и програми на ЕС имат силно въздействие върху развитието на градовете; подчертава необходимостта от по-добро разбиране на териториалното въздействие на политиките и призовава за утвърждаване на Програмата за градовете в рамките на политиките на ЕС; отново призовава Комисията да извърши оценка на териториалното въздействие на секторните политики и да разшири съществуващите механизми за оценка на въздействието; в този контекст приветства идеите, очертани в Петия доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване, и извършената от Европейската мрежа за наблюдение на териториалното устройство (ESPON) работа;
Highlights the fact that, further to the significant contribution of cohesion policy interventions to the development of urban areas, a range of other EU policies (such as environment, transport and energy) and programmes have a strong impact on urban development; stresses the need for a better understanding of the territorial impact of policies and calls for the Urban Agenda in EU policies to be enhanced; reiterates its call on the Commission to proceed with a territorial impact assessment of sectoral policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms; welcomes in this context the ideas outlined in the fifth report on economic, social and territorial cohesion and the work carried out by ESPON;
Посочва, че услугите на градския транспорт попадат в обхвата на принципа на субсидиарност; въпреки това подчертава, че европейското сътрудничество, координация и финансиране биха позволили на местните органи да посрещнат предизвикателствата, пред които са изправени, по-специално във връзка с транспорта;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
Счита, че увеличаването в максимална степен на приноса на градските райони към икономическия растеж в ЕС, като в същото време се запазят или подобрят характеристиките им като „добри места за живеене“, е споделена цел на европейско, национално, регионално и местно равнище на управление; подчертава, че макар тази цел да е широко споделяна, конкретните мерки за постигането й могат да бъдат различни на различните места; отбелязва, че вследствие на историческото развитие през втората половина на двадесети век някои региони и градове ще трябва да следват по-широк набор от приоритети, включително конвергенция, и следователно счита, че следва да се гарантира достатъчна степен на гъвкавост, която да даде възможност на конкретни градски райони да намерят най-подходящите решения за своите нужди, макро- и микросреда и контекст на развитие;
Believes that maximising the contribution of urban areas to the economic growth of the EU while sustaining or improving their parameters as ‘good places to live in’ is a shared goal of European, national, regional and local levels of government; stresses that while this goal is widely shared, the specific measures to pursue it can vary from place to place; notes that as a consequence of historical development in the second half of the twentieth century, some regions and cities will generally need to follow a wider palette of priorities including that of convergence, and hence considers that sufficient flexibility must be ensured, allowing particular urban areas to find the solutions best suited to their needs, macro- and micro-environment and development context;
Препоръчва градското измерение на политиката на сближаване, като следва стратегическата концепция да служи за постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, да се съсредоточи върху три цели: първо, да се помогне на градските райони да развият своята основна физическа инфраструктура като предварително условие за растеж, така че напълно да се оползотвори потенциалният им принос към икономическия растеж в Европа, диверсификацията на икономическата база и енергийната и екологичната устойчивост, по-специално с оглед на поддържане и подобряване на качеството на въздуха в градските центрове, без да се нанасят вреди на реките; второ, да се помогне на градските райони да модернизират своите икономически, социални и екологични характеристики чрез интелигентни инвестиции в инфраструктура и услуги, основаващи се на технологични постижения и тясно свързани със специфични регионални, местни и национални изисквания; трето, да се обновяват градските райони чрез възстановяване на индустриални площи и замърсени земи, като същевременно се взема предвид необходимостта от връзки между градските и селските райони с оглед насърчаване на приобщаващото развитие в съответствие със стратегията „Европа 2020“;
Recommends that the urban dimension of Cohesion Policy, taking as a guideline the strategic concept of serving smart, sustainable, inclusive growth, should focus on a threefold objective: first, to help urban areas develop their basic physical infrastructure as a precondition for growth in order fully to exploit their potential contribution to economic growth in Europe, diversification of the economic base and energy and environmental sustainability, in particular with a view to maintaining and improving air quality in urban centres; without detriment to rivers; second, to help urban areas modernise their economic, social and environmental characteristics through smart investment in infrastructure and services based on technological advancements and closely related to specific regional, local and national requirements; thirdly, to regenerate urban areas by reclaiming industrial sites and contaminated land, while bearing in mind the need for links between urban and rural areas with a view to promoting inclusive development, in line with the Europe 2020 Strategy;
Изтъква големия потенциал за модернизиране на инфраструктурните инвестиции чрез интелигентни технологии, които биха били насочени към разрешаването на трайни проблеми в управлението на градовете, енергетиката, управлението на водоснабдяването и използването на водата, транспорта, туризма, жилищното настаняване, образованието, здравните и социални грижи, обществената безопасност и т.н. чрез концепцията за „по-интелигентно развитие на градовете“; счита, че подобни инвестиции в инфраструктурата, свързана с информационните и комуникационни технологии (ИКТ), могат да се разглеждат като безспорен двигател за икономически растеж и икономическа дейност, основаваща се на иновации, като съчетават елементи на публичните и частните инвестиции, които могат да бъдат насочени към генерирането на ново предприемачество, устойчиви работни места и интелигентен растеж, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ и по-специално партньорството за иновации „Интелигентни градове“;
Points to the great potential for modernisation of infrastructure investment by means of intelligent technologies which would deal with persisting problems in city governance, energy, water supply and utilization management, transport, tourism, housing, education, health and social care, public safety, etc. through the concept of ‘smarter urban development’; believes that such information and communications technology (ICT) infrastructure investment can be seen as an explicit driver of economic growth and innovation-based economic activity, bringing together the elements of public and private investment that can aim to generate new entrepreneurship, sustainable jobs and smart growth, in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy and, in particular, the Smart Cities innovation partnership;
Подчертава, че внедряването на интелигентни транспортни системи може да допринесе значително за подобряването на енергийната ефективност, безопасността и сигурността в публичния сектор, и призовава Комисията и държавите-членки да гарантират координирано и ефективно внедряване на интелигентни системи в рамките на Съюза като цяло и по-специално в градските райони; посочва, че по-специално градовете могат да окажат голям принос за борбата с изменението на климата чрез, например, интелигентни системи за обществен транспорт на местно равнище, енергийна реконструкция на сгради и устойчиво планиране на градските райони, което свежда до минимум разстоянията до работното място и до местата за отдих и култура в градовете и др.; в този контекст подкрепя инициативата „Civitas“ и Споразумението на кметовете; подчертава, че е важно да се използва наличното финансиране за изпълнението на програмите за действие, с цел да се насърчи използването на местния потенциал за възобновяема енергия, и призовава Комисията да осигури, че тези две инициативи ще се актуализират в бъдеще;
Stresses that the application of intelligent systems can make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security in the public sector, and calls on the Commission and the Member States to ensure coordinated and effective deployment of intelligent systems in the Union as a whole, and particularly in urban areas; points out that cities, in particular, can make a major contribution towards combating climate change through, for instance, intelligent local public transport systems, energy refurbishment of buildings, and sustainable city-district planning which minimises distances to work, urban amenities etc.; in this context, supports the Civitas initiative and the Covenant of Mayors; stresses the importance of using available funding to implement programmes of action to promote the exploitation of local renewable energy potential, and calls on the Commission to ensure that both these initiatives are updated in the future;
Подчертава значението на политиката на сближаване за насърчаването на социалните иновации в градските райони, по-специално в необлагодетелстваните квартали, с оглед на стимулирането на вътрешното сближаване и човешкия капитал чрез приобщаващ подход, благоприятстващ участието, например по отношение на обучението и образованието (особено за младите хора), достъпа до микрокредитиране или насърчаването на социалната икономика;
Stresses the relevance of cohesion policy to promoting social innovation in urban areas, particularly in disadvantaged neighbourhoods, with a view to enhancing internal cohesion and human capital by means of an inclusive and participatory approach, whether in terms of training and education (particularly for young people), access to micro-credits or promotion of the social economy;
отново изразява становището си, че една от слабостите на Лисабонската стратегия беше липсата на добре функциониращо многостепенно управление и недостатъчното участие на регионалните и местните органи и гражданското общество в етапите на разработване, прилагане, разпространяване на информация и оценка на стратегията; подчертава необходимостта от подобряване на системата за управление на стратегията „ЕС 2020“, с по-активно участие на всички заинтересовани лица във всички етапи;
Reiterates its view that one of the weaknesses of the Lisbon Strategy was the lack of well-functioning multi-level governance and the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation stages of the strategy; stresses the need for an improved governance system for the EU2020 Strategy, with greater integration of stakeholders at all stages;