natgillin/translations-raw huggingface dataset:
69. призовава енергийната ефективност да бъде приоритет при бъдещи мерки в рамките на политиката в областта на климата; отчита факта, че съгласно пътната карта на Комисията за 2050 г., ако ЕС осъществи настоящите си политики и, по-специално, постигне целта от 20 % в областта на енергийната ефективност до 2020 г., това ще му позволи да намали емисиите си във вътрешен план с 25 % или повече до 2020 г.; отбелязва, че съгласно анализа на Комисията това равнище на намаляване ще остане в рамките на икономически ефективната стратегия за постигане на дългосрочната цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 80-95 % спрямо равнищата от 1990 г. и че един не толкова амбициозен подход би довел до значително по-високи общи разходи за целия период;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that, according to the Commission’s analysis, this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
Приети текстове, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
Мерки в областта на промишлената политика
Industrial policy measures
Мерки в областта на научните изследвания и иновациите
Research and innovation measures
88. посочва, че е необходимо ЕС да увеличи усилията си от 2020 г. нататък и в това отношение може да е от значение например да се посочи междинна цел за 2030 г.; призовава Комисията да разработи специални инструменти за постигането на тези цели по икономически най-ефективния начин;
Points out that the EU needs to step up its efforts from 2020 onwards and that in this respect it could make sense to identify an intermediate target for 2030, for example; calls on the Commission to develop specific instruments to achieve these goals in the most cost-effective way;
Допълнителни ползи и въздействие
Co-benefits and impacts
Оценка на риска от изместване на въглеродните емисии
Assessing the risk of carbon leakage
Други възможности и предизвикателства
Further opportunities and challenges
подчертава, че Европейския съюз трябва да поддържа и дори да засили необходимия натиск върху трети страни да участват в намалението на емисиите на парникови газове в световен мащаб в бъдеще; отбелязва, че цел за по-голямо намаляване на емисиите на парникови газове ще укрепи дори още повече позицията на ЕС и възможностите за постигане на желания резултат в преговорите в рамките на РКООНИК и ще насърчи дискусиите за постигане на международно споразумение по въпроса за изменението на климата; подчертава, че ЕС в много предишни случаи е успявал да накара други страни да завишат своите екологични изисквания, като поема водеща роля при въвеждането на законодателство; посочва, че действията на ЕС в тези случаи са показали, че е възможно да се съчетаят високи екологични изисквания с икономически растеж;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· да извърши оценка на въздействието на националните политики за намаляване на емисиите върху заетостта, включително на възможностите за намиране на работно място, и да насърчава по-висока „култура на ниски въглеродни емисии“, изискванията за преквалификация и повишаване на квалификацията, както и образование и обучение в областта на енергетиката, по-специално за МСП;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· да анализира до каква степен държавите-членки изпълняват ангажиментите си да изразходват поне 50% от приходите от търговете за мерки за смекчаване и приспособяване и да предложи мерки при необходимост;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· да анализира въздействието от повишаването на целите на ЕС за намаляване на емисиите на равнището на държавите-членки, посочени в заключенията на Съвета по въпросите на околната среда от 14 март 2011 г.;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· да осигури подходящо финансиране за плана за SET;
· provide proper financing for the SET-Plan,
· да насърчава ефикасното използване на структурните и кохезионните фондове от страна на държавите-членки, по-специално за мерки за енергийна ефективност, като се отчита в пълна степен принципът, че такива инвестиции трябва да бъдат регионални и да намаляват икономическите и социалните различия в ЕС;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· да въведе новаторски механизми за финансиране (като например револвиращи схеми);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· да определи допълнителни фондове за по-слабите региони и регионите в неравностойно положение с цел обхващане на мерките в секторите, които не са включени в схемата за търговия с емисии (строителство, транспорт, селско стопанство);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· да даде приоритет на научните изследвания в областта на климата и енергетиката в рамките на Осмата рамкова програма за научни изследвания, включително енергийната ефективност, и на научните изследвания относно причините за изменението на климата и начините за адаптиране към него;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· да анализира какво въздействие биха имали едностранни действия на ЕС, надхвърлящи намаляването на емисиите на парникови газове с 20%, върху готовността на други държави да се включат в международно споразумение;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· да изследва възможното въздействие по отношение на загубата на „зелени“ работни места, и намаляване на инвестициите и конкурентоспособността в „зелените“ сектори;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Заплахата за човечеството, създадена от изменението на климата, не намалява и последиците от затоплянето с 2°C са доста по-лоши от очакваното.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Макар да не е възможно да се докаже връзката между екстремните климатични явления и глобалното затопляне, много вероятно е изменението на климата да изостря честотата и интензивността на тези екстремни явления.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Неспособността на международната общност да постигне всеобхватно и обвързващо международно споразумение за климата в Копенхаген не означава, че държавите не предприемат действия.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Резултатите от срещата в Канкун доказват, че държавите предприемат действия и преговорите получават нова динамика.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Понастоящем Европа е 17,3 % под въглеродните си емисии за 1990 г.
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
EАОС, октомври 2010 г. Европейската агенция за околната среда очаква емисиите да се стабилизират под равнищата от 2008 г., дори и при икономическо възстановяване и без по-нататъшни мерки
EEA, October 2010 The European Environmental Agency anticipates emissions to stabilise below 2008 levels, even with economic recovery, and without further measures.
COM(2010) 569 окончателен, „Напредъкът за постигане на целите по Протокола от Киото“, стр. 5 .
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Европейските страни са изправени пред критичен избор, от който зависи запазването на тяхното бъдещо благосъстояние и сигурност.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Преминаването към вътрешна цел за намаляване на емисиите на парникови газове, съответстващо на целите на ЕС в областта на климата, може да се комбинира с по-добро здраве на икономиката, увеличаване на „зелените“ работни места и новаторството.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
Ефективност на СТЕ на ЕС
EU ETS effectiveness
Ако не се намали значително ограничението, Схемата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС) е заплашена от това да стане ненужна при стимулирането на инвестиции в „зелени“ технологии и новаторство.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Предложението на докладчика
The Rapporteur´s proposal
В тази светлина докладчикът призовава Комисията да представи предложения за увеличаване на целите на Европа по отношение на климата и преминаване към цел за намаляване на парниковите газове с 30 % до 2020 г. възможно най-скоро и в най-неблагоприятния случай до края на 2011 г.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Според докладчика предложеният подход е доста умерен.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Докладчикът счита, че преминаване към цел за намаляване на парниковите газове с 40 % би било по-уместно от гледна точка на науката и целта за поддържане на изменението на климата в рамките на 2°C, даже не 1,5°C — цел, която също е призната по РКООНИК.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Докладчикът също се въздържа да призовава за изцяло вътрешно постигане на целта на ЕС по отношение на климата, макар че това би увеличило ползите за европейските граждани чрез подобряване качеството на въздуха в Европа и би стимулирало инвестициите в икономиката на ЕС.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
относно анализа на възможните варианти след намаляването с 20 % на емисиите на парникови газове и оценка на опасността от изместване на въглеродни емисии
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
(*) Процедура с асоциирани комисии - член 50 от Правилника за дейността
(*) Procedure with associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
A. като има предвид, че според разработените от Международната агенция по енергетика сценарии свързаните с енерге емисии на СО2 в световен мащаб вероятно ще нараснат с 21% до 2035 г. спрямо равнището от 2008 г., при положение че държавите прилагат предпазливо ангажиментите, поети със Споразумението от Копенхаген, което ще направи невъзможно допълнителното ограничаване на глобалното затопляне до 2°C; като има предвид, че страните, които не са членки на ОИСР, са считани за източник на цялото прогнозирано нарастване на емисиите в световен мащаб
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
Доклад на Международната агенция по енергетика от 9 ноември 2010 г., озаглавен „Перспективи пред енергетиката в световен мащаб 2010 г.“ (World Energy Outlook 2010) ;
Report of the International Energy Agency (IEA) of 9 November 2010, entitled ‘World Energy Outlook 2010’. ,
Б. като има предвид, че според данните на Международната агенция по енергетика делът на ЕС от емисиите на СО2 в световен мащаб възлиза на едва 13 %;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
В. като има предвид, че съгласно Директивата за схемата за търговия с емисии тази схема следва да насърчава намаляването на емисиите на парникови газове по начин, който е ефективен по отношение на разходите и икономически ефикасен;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Анализ на целта за намаляване с 20 % на емисиите от днешна гледна точка
Analysis of the 20% target today
Аспекти на индустриалната политика
Industrial policy aspects
Аспекти на енергийната политика
Energy policy aspects
19. призовава за това енергийната ефективност да бъде приоритет при бъдещи мерки в рамките на политиката в областта на климата; отчита факта, че съгласно пътната карта на Комисията за 2050 г., ако ЕС осъществи настоящите си политики и, по-специално, постигне целта от 20% до 2020 г.в областта на енергийната ефективност, това ще му позволи да намали емисиите си във вътрешен план с 25% или повече до 2020 г.; отбелязва, че съгласно анализа на Комисията това равнище на намаляване ще остане в рамките на икономически ефективната стратегия за постигане на дългосрочната цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 80-95% спрямо равнищата от 1990 г. и че един не толкова амбициозен подход би довел до значително по-високи общи разходи за целия период;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
Приети текстове, P7_TA-PROV(2010)0485 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
[1]Заключение на проучване от 3 март 2011, извършено от Европейско-средиземноморския център за изменение на климата, относно „Макроикономическия ефект от политиките на ЕС за смекчаване отвъд целта от 20%“. ;
Conclusion of a study of 3 March 2011 by the Euro-Mediterranean Centre for Climate Change on the ‘Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target’. ;
50. изразява съжаление относно факта, че допълнителното въздействие върху цените на електроенергията не беше отразено в достатъчна степен в прогнозата на Комисията за изместване на емисиите на СО 2 ; подчертава, че 40% от електроенергията в ЕС се използва от промишлеността, която е засегната в значителна степен от всяко покачване на цената на СО 2 в резултат от отражението на разходите на сектора за производство на електроенергия; посочва обаче, че държавите-членки могат, в контекста на режимите за помощ, да използват постъпленията от търгове за ограничаване на това въздействие;
Deplores the fact that the additional impact on electricity prices has not been sufficiently reflected in the Commission's assumptions on carbon leakage; stresses that 40% of EU electricity is used by industry, which is significantly affected by any increase in the carbon price as a result of the passing-on of costs by the electricity sector; points out, however, that the Member States can, in the context of aid schemes, use the proceeds of auctions to limit this effect;
· да извърши оценка на въздействието на вътрешните политики за намаляване на емисиите върху заетостта, включително на възможностите за намиране на работно място, и да насърчава една „култура на ниски въглеродни емисии” преквалификацията и изискванията за образование и обучение в областта на енергетиката, по-специално за МСП;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· да анализира до каква степен държавите-членки изпълняват ангажиментите си да изразходват поне 50% от приходите от търговете за мерки за смекчаване и приспособяване и да предложи мерки при необходимост;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· да анализира въздействието от повишаването на целите на ЕС за намаляване на емисиите на равнището на държавите-членки, посочени в заключенията на Съвета по въпросите на околната среда от 14 март 2011 г.;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· да осигури подходящо финансиране за плана SET;
· provide proper financing for the SET-Plan;
· да насърчава ефикасното използване на структурните и кохезионните фондове от страна на държавите-членки, по-специално за мерки за енергийна ефективност, като се отчита в пълна степен принципът, че такива инвестиции трябва да бъдат регионални и да намаляват икономическите и социалните различия в рамките на ЕС;
· promote the efficient use of the structural and cohesion funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU;
· да въведе новаторски механизми за финансиране (като например револвиращи схеми);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes);
· да определи допълнителни фондове за по-слабите региони и регионите в неравностойно положение за покриване на мерките в секторите, които не са включени в схемата за търговия с емисии (строителство, транспорт, селско стопанство);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture);
· да даде приоритет на научните изследвания в областта на климата и енергетиката в рамките на Осмата рамкова програма за научни изследвания, включително енергийната ефективност, и на научните изследвания относно причините за изменението на климата и начините за адаптиране към него;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it;
· да анализира въпроса какво въздействие биха имали едностранни действия на ЕС отвъд намаляването на емисиите на парникови газове с 20%, върху готовността на други държави да се включат в международно споразумение;
· to analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement;
· да изследва възможното въздействие по отношение на загубата на „зелени” работни места, и намаляване на инвестициите и конкурентоспособността в „зелените” сектори.
· investigate the potential impact in terms of green jobs leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors.
Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Silvana Koch-Mehrin, Владко Тодоров Панайотов, Algirdas Saudargas, Silvia-Adriana Ţicău
Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Silvana Koch-Mehrin, Vladko Todorov Panayotov, Algirdas Saudargas, Silvia-Adriana Ţicău
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Sophie Auconie, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Nick Griffin, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Gilles Pargneaux, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Claudiu Ciprian Tănăsescu, Salvatore Tatarella, Åsa Westlund, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Sophie Auconie, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Nick Griffin, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Gilles Pargneaux, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Claudiu Ciprian Tănăsescu, Salvatore Tatarella, Åsa Westlund, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
относно универсална услуга и номер за спешни повиквания „112”
on universal service and the 112 emergency number
Докладчик: Sylvana Rapti
Rapporteur: Sylvana Rapti
Докладчик по становище (*): José Manuel Fernandes, Комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните
Rapporteur for the opinion (*): José Manuel Fernandes, Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
PE 458.562v02-00
PE 458.562v02-00