natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Преди присъединяването на България и Румъния, Комисията привлече вниманието към Доклада на Комисията за функционирането на преходните разпоредби СОМ(2006)48 окончателен. според Договора за присъединяване относно предишното разширяване от 1 май 2004 г., по-специално на факта, че според него пристигането на работници от присъединилите се държави-членки се е отразило благоприятно и в действителност е помогнало да се намалят дисбалансите на националните пазари на труда, без новопристигащите да заемат местата на търсещите работа местни граждани.
Before accession of Bulgaria and Romania, the Commission had drawn attention to the Commission's report on the functioning of the transitional arrangements COM(2006)48 final. under the Accession Treaty of the previous enlargement of 1 May 2004, in particular to the fact that it had found that the arrival of workers from the accession Member States had been beneficial and had actually helped to reduce imbalances in the national labour markets without the newcomers taking the place of local jobseekers.
Въпросният доклад установи също положителното въздействие като цяло върху националните икономики по отношение на приноса към цялостното функциониране на пазара на труда, устойчивия икономически ръст и по-добрите публични финанси.
This report also found overall positive effects on the economies in terms of contribution to the overall labour market performance, sustained economic growth and better public finances.
Поради това Комисията е поискала от държавите-членки да вземат предвид тези заключения, когато разглеждат възможността за въвеждане на преходни мерки за България и Румъния.
The Commission therefore had asked Member States to bear these findings in mind when considering introducing transitional measures for Bulgaria and Romania.
Десет държави-членки (Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Полша, Словения, Словакия, Финландия и Швеция) решиха да отворят своите пазари на труда за български и румънски граждани през първата фаза, докато другите държави-членки решиха да приложат национални мерки.
Ten Member States (Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Poland, Slovenia, Slovakia, Finland and Sweden) decided to open their labour markets for Bulgarian and Romanian nationals for the first phase while the other Member States decided to apply national measures.
Освен това, съгласно изискванията на Договора за присъединяване, преди края на първата фаза на преходния период Комисията ще изготви доклад за неговото функциониране.
Furthermore, as required by the Accession Treaty, the Commission will draft, before the end of the first phase of the transitional period, a report on its functioning.
По подобие на доклада в края на първата фаза на предишното разширяване, държавите-членки следва да вземат предвид заключенията и статистическите данни от въпросния доклад по отношение на решението им дали да продължат или не прилагането на национални мерки, ограничаващи достъпа за български и румънски работници.
Like the report at the end of the first phase of the previous enlargement, Member States should take account of the findings and statistical evidence of this report for their decision to continue, or not, to apply national measures that restrict access for Bulgarian and Romanian workers.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР P-0857/07
WRITTEN QUESTION P-0857/07
(16 февруари 2007 г.)
(16 February 2007)
Относно: Възможността на българските и румънските граждани да се възползват от Службата за ориентиране на гражданите към Европейската комисия
Subject: The possibility of Bulgarian and Romanian citizens being able to make use of the European Commission's Citizens Signpost Service
Все още много малко от европейските граждани познават (и то в достатъчна степен) правата си, произтичащи от Единния европейски пазар.
As yet, very few European citizens are sufficiently familiar with whatever rights they have arising from the single European market.
Според едно от последните проучвания на „Евробарометър“, по-малко от половината от европейските граждани смятат, че са добре информирани за правата си.
According to one of the latest Eurobarometer surveys, fewer than half of Europe's citizens think that they are well informed about their rights.
Докато на 1 май 2004 г. системата беше успешно разширена, за да бъде в състояние да приема въпроси от гражданите от новоприсъединилите се 10 страни, към настоящия момент тя не е в състояние да обработи всички постъпили въпроси от български и румънски граждани, нито да дава отговорите на двата нови официални езика на Общността.
Whereas on 1 May 2004 the system was successfully extended so as to be able to deal with queries from the citizens of the newly-acceded 10 countries, currently it is unable to process all the queries coming from Bulgarian and Romanian citizens, nor is it able to offer any answers in the two new official Community languages.
В тази връзка се обръщам към Европейската комисия със следните въпроси:
Can the Commission indicate:
Какви са причините, поради които Службата за ориентиране на гражданите все още не е на разположение на гражданите на България и Румъния?
Why the Citizens Signpost Service is still unavailable to the citizens of Bulgaria and Romania?
Кога българските и румънските граждани ще имат пълен достъп до системата на Службата за ориентиране на гражданите и ще бъдат в състояние да се обръщат за съвет на собствения си език?
When it is expected that Bulgarian and Romanian citizens will have full access to the Citizens Signpost Service and, further, when will they be able to seek advice in their own language?
Отговор, даден от McCreevy от името на Комисията
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
(13 март 2007 г.)
(13 March 2007)
В действителност, Службата за ориентиране на гражданите (СОГ) към Европейската комисия вече е на разположение на гражданите на България и Румъния.
In fact the Citizens Signpost Service (CSS) is already available to the citizens of Bulgaria and Romania.
Гражданите на тези държави-членки обаче все още нямат възможност да ползват услугата на собствения си език.
However, citizens of those Member States are not yet able to use the service in their own language.
Причината е, че услугата се извършва от външен за Комисията изпълнител и действащият в момента договор не включва запитвания на български и румънски.
This is because the service is carried out by an external contractor to the Commission, and the current contract does not include enquiries in the Bulgarian and Romanian languages.
Още преди 1 януари 2007 г. СОГ обработваше голям обем запитвания от български и румънски граждани.
Even before 1 January 2007, CSS was already handling a high volume of enquiries from Bulgarian and Romanian citizens.
От тази дата броят на тези въпроси продължи да нараства и в момента случаите представляват относително голям дял в сравнение с други националности.
Since that date, the number of these questions has continued to increase and now represents a relatively high proportion of cases as compared to other nationalities.
Тези запитвания се приемат и получават отговор на един от езиците на ЕС-25, както е указано от потребителя.
These enquiries are received and answered in one of the languages of the EU‑25, as indicated by the user.
Това ще продължи до влизането в сила на новия договор.
This will be the case until the new contract comes into effect.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР P-1731/07
WRITTEN QUESTION P-1731/07
зададен от Мартин Димитров (PPE-DE)
by Martin Dimitrov (PPE‑DE)
(26 март 2007 г.)
(26 March 2007)
Относно: Проектопредложение на Европейската Комисия за изменение на Директива 2003/96/ЕО на Съвета във връзка с акцизното облагане на горива
Subject: Commission draft proposal amending Council Directive 2003/96/EC with regard to excise duties on fuel
Това би довело до покачване на цените на основните потребителски стоки, което е абсолютно несъизмеримо с ръста на доходите в страната.
This would lead to price increases for basic consumer goods out of all proportion to increases in incomes in Bulgaria.
Предвид огромната разлика между доходите на страни като България и Германия, например, увеличаването на минималните акцизи върху дизела ще доведе до намаляване на покупателната способност на българските граждани и би задълбочило още повече разликите в стандарта на живот в ЕС.
In the light of the huge income differentials between countries such as Bulgaria and, for example, Germany, the increase in the minimum duty rates for diesel would result in a corresponding decrease in the purchasing power of Bulgarian citizens and would further widen disparities in living standards in the EU.
Опитът за уеднаквяване на минималните ставки на акцизите в други области (например при алкохолните напитки) показва, че подобно европейско регулиране не е ефективно и води по-скоро до задълбочаване на разликите в ценовите нива на крайните продукти, стимулира сивата икономика и укриването на данъци.
Attempts to harmonise minimum excise duty rates in other areas (for example with regard to alcoholic beverages) show that this form of regulation is ineffective and leads instead to a widening of the disparities in price levels for end products, whilst stimulating the grey economy and tax evasion.
Не на последно място, всеки ръст в цените на основни потребителски стоки и услуги в новоприсъединилите се към Съюза страни — особено когато той е следствие от европейското законодателство — ще накърни имиджа на Общността и ще увеличи евроскептицизма.
Last but not, least any increase in the cost of basic consumer goods and services in the countries which only recently joined the EU — especially as a result of European legislation — would damage the image of the Community and foster Euroscepticism.
С оглед на съществуващите факти и аргументи, не смята ли Съветът за уместно: 1.
Would the Council therefore: 1.
да гласува против предложението на Европейската Комисия, което е необосновано и би навредило на европейските граждани; 2.
Reject the European Commission proposal as unfounded and detrimental to European citizens? 2.
да преразгледа политиката си относно увеличаването на минималните нива на акцизите на европейско ниво?
Review its policy with regard to an EU‑wide increase in minimum rates of excise duty?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР P-4849/07
WRITTEN QUESTION P-4849/07
зададен от Filiz Hakaeva Hyusmenova (ALDE)
by Filiz Hakaeva Hyusmenova (ALDE)
(2 октомври 2007 г.)
(2 October 2007)
Относно: Договор за присъединяване на Република България към Европейския съюз
Subject: Treaty concerning the accession of the Republic of Bulgaria to the European Union
Договорът за присъединяване на България към Европейския съюз обвързва ли Европейската централна банка като европейска институция с договореностите, включени в него?
Does the Treaty concerning the accession of the Republic of Bulgaria to the European Union have binding force for the European Central Bank as a European institution with regard to the arrangements stipulated in it?
Представлява ли нарушение на Договора за присъединяване на България към Европейския съюз преводът на български език на наименованието на европейската парична единица „Еuro“ да бъде „евро“?
Does the Bulgarian translation of the name of the European currency ‘euro’ as ‘evro’ constitute a breach of the Treaty concerning the accession of the Republic of Bulgaria to the European Union?
След като Европейският съюз работи за насърчаване на многоезичието във всичките си политики, допустимо ли е Европейската централна банка да изисква от България преводът на български език на наименованието на европейската парична единица „Euro“ да бъде „еуро“?
Given that the European Union works towards promoting multilingualism within all its policies, is it acceptable for the European Central Bank to insist that the name of the European currency ‘euro’ be translated as ‘euro’ in Bulgarian?
(12 ноември 2007 г.)
(12 November 2007)
Първичното законодателство на ЕС има задължителен характер за институциите и останалите органи, създадени с Договора за ЕС, включително за Европейската централна банка (ЕЦБ).
EU primary law is binding upon the institutions and other bodies which are established by the EC Treaty, including the European Central Bank (ECB).
Държавните и правителствени ръководители, на междуправителствената конференция, състояла се на 18 октомври 2007 г., приеха решение в Договора от Лисабон, чието подписване е планувано за 13 декември 2007 г., терминът „euro“ на кирилица да се изписва „евро“.
The Heads of State or Government decided on 18 October 2007 at the Intergovernmental conference that the term ‘euro’ will be written ‘евро’ in the Cyrillic alphabet in the Treaty of Lisbon, which is planned to be signed on 13 December 2007.
Тази транслитерация ще се прилага занапред във всички актове на ЕС.
This transliteration will henceforth be applied in all EU acts.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР P-5745/07
WRITTEN QUESTION P-5745/07
(15 ноември 2007 г.)
(15 November 2007)
Относно: Въвеждане на европейски номер за спешни повиквания „112“ в България
Subject: Implementation of the European Emergency Number 112 in Bulgaria
В духа на писмената декларация на Европейския парламент относно европейския номер за спешни повиквания „112“ и във връзка с мерките, предприети от българското правителство в отговор на подадения от Европейската комисия сигнал относно услугата „112“ в България, отправям запитване по отношение на мерките, предприети от Комисията с цел гарантиране, че българското правителство ще изпълни задължението си в областта на комуникациите при спешни случаи и ще гарантира по-голяма сигурност за европейските граждани в България.
In the spirit of the Written Declaration of the European Parliament on the European Emergency Number 112 and in connection with the steps taken by the Bulgarian Government in response to the European Commission alert on 112 services in Bulgaria, I am inquiring about the steps taken by the Commission to ensure that the Bulgarian Government fulfils its commitment in the area of emergency communications and guarantees improved safety for European citizens in Bulgaria.
В края на 2006 г. бе обявен пилотен проект.
A pilot project was announced at the end of 2006.
Срокът за представяне на оферти беше 45 дни и търгът не беше основан на проучване на възможностите за реализация или утвърдена структура.
Tenders had to be submitted within 45 days, and were not based on a feasibility study or approved architecture.
Осъществяването на пилотния проект приключи през м. юни 2007 г. — с шестмесечно закъснение.
The pilot project was finally implemented by June 2007 — with six months' delay.
Сега отново, без оценка на резултатите от пилотния проект, бе обявен нов търг с много кратък срок за представяне на оферти, за рамково споразумение за изграждане на нови 5 централи и за тяхното интегриране към първата, без да се предостави информация на потенциалните участници в търга.
At present, again without any assessment of the results of the pilot project, a new invitation to tender with a very short response time has been launched for a framework agreement to build another five call centres and integrate them with the first one, without providing any information to the potential tenderers.
Цената в размер на повече от 2.5 млн. евро за пилотния проект не бе оправдана и бе взето решение за изразходването на 12 до 14 пъти повече парични средства за другите 5 централи, със същите неясни аргументи.
The price of more than EUR 2.5 million for the pilot project was not justified, and there is a decision to spend 12 to 14 times more money on the next five centres on the same vague grounds.
Правителственият указ от м. август 2007 г., който обявява въвеждането на комуникационна система за спешни повиквания „112“ в България, не е подкрепен от утвърден модел на управление, механизъм на управление и модел на финансиране и поражда съмнения, че става въпрос единствено за документация за целите на прегледа на Европейската комисия, като липсва разбиране на основните изисквания към системата, която трябва да може да обслужва гражданите и да осигурява висок стандарт на реакция при всеки спешен случай.
A Government Decree of August 2007 laying down that a 112 Emergency Communications System is to be introduced in Bulgaria does not comply with the agreed governance model, management mechanism or financing model, and gives rise to suspicions that the concern is purely to produce paperwork for the Commission to review, while the Bulgarian authorities do not understand the fundamental requirements that apply to a system capable of serving citizens and providing a high-standard emergency response in the event of any incident.
Уведомена ли е Европейската комисия относно модела и плановете на българското правителство за въвеждане на комуникационна система за спешни повиквания „112“ и относно използваните процедури?
Is the Commission aware of the model and plans of the Bulgarian Government for implementing the 112 Emergency Communications System and the procedures used?
Настоятелно приканвам Европейската комисия да представи своевременно обективна оценка на пилотния проект „112“ в България и на плановете за прилагане на системата в България, защото в противен случай тя рискува да даде възможност на българското правителство да изгуби още една година и да похарчи ограничените национални ресурси за система, която няма да отговаря на изискванията на комуникационната система за спешни повиквания „112“, която е в процес на развитие в държавите-членки от ЕС, и която няма да предостави на европейските граждани в България услуга за спешна помощ и сигурност на необходимото равнище.
I strongly urge the Commission to make a timely and objective assessment of the 112 pilot project in Bulgaria and of the plans for extension of the system in that country, as otherwise it risks giving the Bulgarian Government the opportunity to waste another year and to spend the limited national resources on a system that will not meet the requirements of 112 Emergency Communications Systems which are developing in EU Member States and will not provide European citizens with an appropriate level of emergency service and safety in Bulgaria.
(12 декември 2007 г.)
(12 December 2007)
Комисията е осведомена за сериозните закъснения от страна на българските власти за предоставяне на достъп на всички граждани до европейския номер за спешни повиквания 112.
The Commission is aware of the serious delays encountered by the Bulgarian authorities in making the European emergency number ‘112’ available for all citizens.
Поради липсата на достъп до номер 112 от фиксирани или мобилни телефони в България, Комисията реши да започне процедура за нарушение срещу България през октомври 2007 г.
Therefore, due to the lack of availability from fixed and mobile phones of ‘112’ in Bulgaria, the Commission decided to open an infringement procedure against Bulgaria in October 2007.
Освен това Комисията наблюдава отблизо въвеждането на единния европейски номер за спешни повиквания 112 в България и поддържа контакт с българските власти, за да гарантира осигуряването на достъп възможно най-скоро и по подходящ начин.
Moreover, the Commission closely monitors the implementation of the European single emergency number ‘112’ in Bulgaria and is in contact with the Bulgarian authorities to ensure that it will be made available as soon as possible and in an appropriate manner.
Достъпът до този номер трябва да бъде осигурен по начин, отговарящ най-добре на националната организация на аварийните системи, в съответствие с член 26, параграф 2 от Директивата за универсалната услуга.
Access to this number must be provided in a manner best suited to the national organisation of emergency systems, according to Article 26(2) of the Universal Service Directive.
В този контекст, българските власти предоставиха неотдавна на Комисията информация за планираните пилотни центрове и разширението на системата в страната, които се очаква да бъдат завършени до края на 2009 г.
In this context, the Bulgarian authorities have recently provided the Commission with some information on the planning of pilot centres and the extension of the system in the country, which are expected to be completed by the end of 2009.
Въпросник, изискващ подробна информация от всички държави-членки, включително България, относно въвеждането на европейския номер за спешни повиквания 112, се подготвя от Комисията в рамките на Комитета за регулиране на съобщенията.
A questionnaire requesting detailed information from all Member States, including Bulgaria, on the implementation of the European emergency number ‘112’, is also under preparation by the Commission, in the framework of the communications Committee (Cocom).
Събирането на данни е една от дейностите на Комисията, които последваха писмената декларация на Европейския парламент от 6 септември 2007 г. относно европейския номер за спешни повиквания 112.
This data gathering exercise is one of the Commission’s follow-up activities to the written declaration of the Parliament on the European emergency number ‘112’ of 6 September 2007.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА ПИСМЕН ОТГОВОР P-5807/07
WRITTEN QUESTION P-5807/07
(21 ноември 2007 г.)
(21 November 2007)
Относно: Подобряване на координацията на водните пътища в Черно море
Subject: Improving coordination of shipping lanes in the Black Sea
Изминалата седмица имаше много разрушително въздействие върху околната среда на Черноморския регион.
The past week was disastrous for the environment of the Black Sea region.
Няколко танкера потънаха или заседнаха в морето в близост до Керченския пролив.
A numbers of tankers sank or ran aground in the sea near the Strait of Kerch.
Един от тях — руски петролен танкер — загуби най-малко 560000 галона петрол, който изтече в пролива, водещ до Черно море.
One of them, a Russian oil tanker, lost at least 560 000 gallons of fuel, which was spilled into the strait leading into the Black Sea.
Това бедствие ни показва две неща.
This catastrophe tells us two things.
Първо, ние трябва да поставим началото на по-добра координация на водните пътища в Черно море.
First, we must establish better coordination of the shipping lanes in the Black Sea.
Въпреки предупрежденията за неблагоприятни климатични условия превозвачите не са сменили посоката на движение.
Despite warnings about the bad weather the freighters did not change their course.
Подобно положение може да се предотврати само ако се подобри сътрудничеството между крайбрежните страни на Черно море.
Such a situation can only be prevented if cooperation among the seafaring States on the Black Sea is improved.
Считам, че това показва, че институции като Организацията за Черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС) следва да се засилят и подкрепят от Европейската комисия и Европейския парламент.
I think this shows that institutions like the Organisation for Black Sea Economic Cooperation (BSEC) should be further strengthened and supported by the European Commission and the European Parliament.
Второ, ние трябва да бъдем подготвени за този вид бедствия.
And second, we must be prepared for this kind of disaster.
Въпросът, който се поставя сега, е как да се пречисти замърсената вода.
The question now is how to clean up the pollution.
Тя ще се излее в цялото Черно море и следователно ще засегне всички черноморски държави.
It will be spilled into the entire Black Sea and will therefore affect all Black Sea States.
Според мен е очевидно, че този въпрос не се отнася само до една или две страни, а до всички страни в региона.
It is clear to me that it is not a matter of just one or two countries, but of all the States in the area.
Същевременно вследствие на присъединяването на България и Румъния проблемът за екологичното замърсяване на Черно море се превърна в проблем от значение за ЕС.
At the same time, owing to the accession of Bulgaria and Romania, the issue of environmental pollution of the Black Sea has become an issue on the EU’s agenda.
Затова бих искала да попитам Комисията, дали ще постави началото или дори ще финансира дейности или мерки за разрешаване на това екологично бедствие, настъпило наскоро в Черно море.
I would therefore like to ask the Commission if it will be initiating or even financing activities and measures to solve this recent ecological disaster in the Black Sea.