natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– като взе предвид доклада на групата на високо равнище под председателството на Jacques de Larosière от 25 февруари 2009 г.,
– having regard to the Report of the High Level Group chaired by Jacques de Larosière of 25 February 2009,
– като взе предвид предложението на Комисията от 23 септември 2009 г. за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно пруденциалния надзор на макроравнище върху финансовата система от страна на Общността и за създаване на Европейски комитет за системен риск ( COM(2009)0499 ),
–– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
– като взе предвид предложението на Комисията от 23 септември 2009 г. за решение на Съвета за възлагане на специфични задачи на Европейската централна банка във връзка с функционирането на Европейския комитет за системен риск ( COM(2009)0500 ),
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
Приети текстове, P7_TA(2010)0090 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0090 . ,
– като взе предвид своята резолюция от 18 ноември 2008 г. относно ИПС@10: първите десет години на Икономическия и паричен съюз и бъдещите предизвикателства
– having regard to its resolution of 18 November 2008 on Euro@10: The first 10 years of Economic and Monetary Union and future Challenges
ОВ C 16E, 22.1.2010 г., стр.8. ,
OJ C 16E, 22.1.2010, p.8. ,
– като взе предвид доклада на комисията по икономически и парични въпроси (A7 -0314/2010),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2010 ),
А. като има предвид, че общият реален БВП в еврозоната намаля с 4,1 % през 2009 г., след като финансовите проблеми се задълбочиха след фалита на „Lehman Brothers“; като има предвид, че зад една такава обобщена цифра се крият големи различия между държавите-членки от еврозоната,
A. whereas overall real GDP in the euro area shrank by 4.1% in 2009 after the financial turmoil deepened following the collapse of Lehman Brothers; whereas behind such an aggregated figure there are strong disparities between euro-area Member States,
Б. като има предвид, че средната годишна инфлация се задържа на 0,3 %, а очакванията за средносрочната до дългосрочна инфлация останаха в рамките на целта на ЕЦБ да се запази равнището на инфлация под 2 %, но близо до тази стойност,
B. whereas the average annual inflation stood at 0.3% and the medium to longer-term inflation expectations remained in line with the ECB aim to keep inflation rates below, but close to, 2%,
В. като има предвид, че средното съотношение на държавния дефицит в еврозоната се увеличи на около 6,3 %, а съотношението между публичния дълг и БВП нарасна от 69,4 % от БВП през 2008 г. на 78,7 % през 2009 г. в еврозоната,
C. whereas the average general government deficit ratio in the euro area increased to about 6.3% and the public debt-to-GDP ratio rose from 69.4% of GDP in 2008 to 78.7% in 2009 in the euro area,
Г. като има предвид, че обменният курс на еврото спрямо щатския долар падна от 1,39 щ.д. на 2 януари 2009 г. на 1,26 щ.д. в средата на март 2009 г., възстанови се и достигна максимална стойност от 1,51 щ.д. в началото на декември 2009 г., след което се обезцени през 2010 г., като достигна минимум от 1,19 щ.д. на 2 юни 2010 г.,
D. whereas the exchange rate for the euro against the USD fell from USD 1.39 on 2 January 2009 to USD 1.26 in mid-March 2009, recovered to a peak at USD 1.51 in early December 2009 and depreciated in 2010 to reach a minimum of USD 1.19 on 2 June 2010,
Д. като има предвид, че през 2009 г. имаше намеса от страна на китайските органи по отношение на обменния курс на юана спрямо еврото, като изкуствено се поддържаше силен курс на еврото спрямо китайската валута,
E. whereas the exchange rate for the renminbi against the euro was misaligned by the Chinese authorities during 2009, with an artificially strong euro against the Chinese currency,
Е. като има предвид, че ЕЦБ намали лихвените проценти до 1 % и продължи да прилага съществени и безпрецедентни нестандартни мерки в подкрепа на кредитирането; като има предвид, че счетоводният баланс на ЕЦБ се увеличаваше значително през цялата 2009 г.,
F. whereas the ECB adjusted interest rates down to 1% and continued substantial and unprecedented non-standard measures to support credit; whereas the ECB balance sheet size has significantly increased throughout the year 2009,
Ж. като има предвид, че се наблюдават признаци на икономическа стабилизация в еврозоната през втората половина на 2009 г., а темпът на растеж за тримесечие, макар и все още слаб, стана положителен, въпреки че тези обобщени цифри подчертават, че тази тенденция не намери отражение във всички държави-членки от еврозоната, някои от които бяха в рецесия през същия този период,
G. whereas there have been signs of economic stabilisation in the euro area over the second half of 2009 and quarterly growth rates, though still weak, have turned positive, though these aggregated figures highlight that this trend has not been reflected in all its Member States, some of which remained in recession during the same period,
З. като има предвид, че ЕЦБ очакваше темп на растеж между 0,1 и 1,5 % от реалния БВП в еврозоната за 2010 г. преди кризата със суверенния дълг в някои държави от еврозоната,
H. whereas the ECB expected a growth rate between 0,1% and 1,5% of real GDP in the euro area for 2010 before the sovereign debt crisis occurred in several countries within the euro area,
Икономическа и финансова стабилност
Economic and financial stability
17. счита, че растежът на кредитирането и развитието на цените на активите в ЕС и държавите-членки са жизненоважни показатели за ефективен мониторинг на финансовата стабилност в рамките на ИПС и по-общо в ЕС;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
Управление и вземане на решения
Governance and decision-making
Изход от кризата
Exit from the crisis
Външно измерение
The external dimension
50. счита, че приемането на еврото от Естония показва статута на еврото, въпреки кризата с публичния дълг; счита, че този статут ще насърчи държавите-членки да се стремят към членство в еврозоната;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
В настоящия доклад се прави оценка на годишния доклад на Европейската централна банка (ЕЦБ) за 2009 г. и на работата на ЕЦБ през тази година.
This report evaluates the 2009 annual report of the European Central Bank (ECB) and the work done by the ECB during that year.
Тъй като изявлението на Европейския парламент относно годишния доклад на ЕЦБ за 2008 г. беше направено със закъснение поради изборите през 2009 г., не е изминало много време от последното изявление на Европейския парламент относно дейността на ЕЦБ.
As the statement of the European Parliament on the ECB annual report 2008 had been delayed due to the elections in 2009, there has not much time passed since the last European Parliament’s statement on ECB activity.
Докладът за 2008 г. разглеждаше основно действията на ЕЦБ по време на финансовата и икономическата криза.
The report on 2008 dealt mainly with the performance of the ECB in the financial and economic crisis.
За съжаление обстановката не се е променила оттогава.
Unfortunately, this background hasn’t changed since.
Действията в икономическата, финансовата и все повече в политическата сфера все още са широко обусловени от кризата.
Still, economic, financial and to an increasing part political actions are widely dominated by the crisis.
Поради тази причина годишният доклад на ЕЦБ за 2009 г. все още разглежда основно темите за реакцията на ЕЦБ във връзка с кризата, стратегията за изход и управлението.
The ECB annual report 2009 therefore still deals primarily with the ECB’s reaction to the crisis, the exit strategy and governance topics.
Финансовата криза
The financial crisis
Финансовата и икономическата криза започна преди около две години с кризата на високорисковите ипотеки в САЩ и достигна първия си връх при фалита на „Lehman Brothers“ и последвалите сътресения на финансовите пазари.
The financial and economic crisis started about two years ago with the US sub-prime mortgage crises and reached a first peak with the clash of Lehman Brothers and the following turmoil in financial markets.
Започнала като финансова, кризата впоследствие се превърна и в икономическа, като втората й вълна засегна реалната икономика.
Having been a financial crisis at first, it then turned into an economic crisis as well, hitting the real economy in a second surge.
Правителствата, централните банки и ЕЦБ трябваше да реагират на най-тежката криза от 1930 г. насам.
Governments, central banks and the ECB had to react to the severest crisis since 1930s.
БВП на страните в еврозоната и извън нея се сви, икономическата активност намаля в световен мащаб, а бюджетните дефицити се увеличиха.
The GDPs both within and without the euro area shrank, economic activity diminished worldwide and budgetary deficits increased.
Спадащите данъчни приходи и увеличените социални разходи в резултат на кризата доведоха до нива на държавния дълг, чието връщане до нивата преди кризата може да продължи години.
Falling tax revenues and increased welfare spending due to the crisis brought about government debt that may take years to return to the before crisis level.
Допълнителните бюджетни мерки за стимулиране допринесоха за този резултат, но не са основната причина за дълговете.
Additional budgetary stimulus measures contributed to this effect, but are not the main cause to the debts.
Все пак данните показаха през 2009 г., че гаранциите за банковите пасиви, капиталовите инжекции и схемите в подкрепа на активите са имали ефект и възраждането на икономическата активност през втората половина на 2009 г. показа края на икономическата криза.
However, figures indicated in 2009 that guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes paid off and the revival of economic activity in the second half of 2009 indicated the end of the economic crisis.
През 2010 г. се очакваше слаб растеж.
There was a slight growth expected for 2010.
Междувременно нарастващият дълг принуди правителства в целия ЕС да вземат решение за прилагане на значителни пакети от строги мерки.
Meanwhile the increasing debt pushed governments all over the EU to decide on far reaching austerity packages.
Тези пакети от мерки са необходими и в някои случаи дори бяха закъснели.
These packages are necessary and in some cases were even overdue.
Все пак дългът силно ограничава възможностите за действие на правителствата и в някои държави съществува риск да подкопаят възможността на правителството да насърчава икономическото възстановяване.
However, the debt puts heavy restraints on governments’ capacity to act and in some countries risks to undermine government’s ability to promote economic recovery.
Затова през 2010 г. финансовата и икономическа криза заплашва да се превърне в криза на публичния дълг като трета вълна на кризата.
By 2010, the financial and economic crisis risks therefore also to develop into a public debt crisis in a third surge of the crisis.
Действията на ЕЦБ в отговор на кризата
The ECB ’ s response to the crisis
ЕЦБ продължи своята политика от 2008 г., целяща равнище на инфлация под 2 %, но близо до тази стойност, при увеличаване на ликвидността на пазарите.
The ECB continued its policy from 2008, aiming for an inflation rate below, but close to 2%, while increasing liquidity in the markets.
Тези мерки се оказаха много успешни и предпазиха много финансови институции от срив.
These measures proved to be widely successful and kept many financial institutions from collapse.
Ликвидността обаче не винаги достигаше до реалната икономика, съответно не беше разкрит целият потенциал на мерките на ЕЦБ за принос към възстановяването.
However, liquidity was not always passed on to real economy, therefore not unfolding the full recovery potential of the ECB’s measures.
Въпреки факта, че някои банки може да не са били склонни да отпускат кредити, това все пак се дължеше най-вече на пониженото търсене на кредити вследствие на намалялата икономическа активност в резултат на кризата.
In spite of the fact that some banks might have been reluctant, this was however mostly due to a decreased demand of credit in consequence of the diminished economic activity following the crisis.
Всички тези мерки бяха нестандартни мерки, не се предвиждаше те да бъдат прилагани в дългосрочен план.
As these measures were non standard measures they were not supposed to be applied on a longer term.
В повечето случаи преустановяването на прилагането им става по естествен път, но когато това не е така, е необходимо внимателно да бъде избран моментът.
In most cases, the phasing out comes naturally, where this is not the case, a careful timing is needed.
Финансовата стабилност и ИПС
Financial stability and the EMU
Събитията в Гърция и други държави от еврозоната се дължат, разбира се, на комплексни причини, но проблемите до голяма степен са вътрешни и са резултат от липсващи вътрешни структурни реформи.
The events in Greece and other countries in the euro area have of course complex causes, but the problems are to a large extent home-made, resulting from missing internal structural reforms.
Тези събития обаче засягат цялата еврозона – не само защото е задължена да помогне, а и поради последиците от проблемите на някои държави от еврозоната за еврото като цяло и като валута на цялата еврозона.
However, the whole euro area is concerned by these events - not only by being obliged to help, but also by the effects the problems of some euro counties have on the euro as a whole and as the currency of the whole euro area.
Освен това проблемите може до голяма степен да са вътрешни, но първоначално беше предвидено Икономическият и паричен съюз (ИПС) да окаже определен натиск върху държавите-членки за провеждане на реформи.
Besides, the problems might be home-made to a large extend, but originally, the Economic and Monetary Union (EMU) was supposed to put a certain pressure for reform on member states.
Съответните държави изпуснаха своята възможност сами да приложат реформи, но ИПС също не ги принуди да направят това.
The relevant countries missed their opportunities to impose reforms on their own but they were not forced to do so by the EMU either.
Следователно ИПС не функционираше изцяло по начина, по който беше предвидено, принципите на Пакта за стабилност и растеж не винаги бяха спазвани и се оказа, че това, което на пръв поглед изглеждаше като малки нарушения, с течение на времето е подкопало сериозно целия пакт.
Thus, the EMU did not entirely work the way it was planned to do, the principles of the Stability and Growth Pact were not always respected and what seemed to be slight infringements at first side turned out to have undermined the whole pact severely over time.
Докладчикът счита, че това следва да бъде коригирано, Пактът за стабилност и растеж трябва да бъде укрепен.
I consider that this needs to be repaired; the Stability and Growth Pact needs to be strengthened.
Освен това кризата разкри факта, че в миналото ИПС е бил балансиран лошо.
In addition, the crisis revealed the fact that the EMU has been badly balanced in the past.
Политически обоснованата липса на интеграция на икономическите политики в паричния съюз даде възможност за неконтролираното развитие на значителни икономически диспропорции между държавите в еврозоната и остави еврозоната без предварително разработен механизъм за управление на кризи, което от своя страна затруднява незабавните и силни ответни действия на предизвикателство като гръцката криза.
The politically founded lack of integration of economic policies in the monetary Union made the unchecked evolvement of substantial economic imbalances between the euro area countries possible and left the euro area without a predefined crisis management mechanism which in turn makes a rapid and strong response to a challenge like the Greek crisis difficult.
Еврозоната трябва да намери разрешение за тези диспропорции, за да противодейства на тази криза и да предотврати възникването на нова.
The euro area will need to solve this imbalance to stem this crisis and to prevent a new one.
Реформа на надзора
Supervisory reform
В допълнение кризата показа, че пазарите са предразположени към системен риск, което досега не беше проверявано.
Additionally, the crisis showed that markets are prone to systemic risk which was yet unchecked.
Затова ЕС реформира своите разпоредби за надзора, като създава Европейски комитет за системен риск (ЕКСР), който ще отговаря за пруденциалния надзор на макроравнище върху финансовата система в рамките на ЕС.
The EU is therefore reforming its supervisory arrangements, establishing a European Systemic Risk Board (ESRB) which will be responsible for the macro-prudential oversight of the financial system within the EU.
На второ място, Европейската система за финансов надзор (ЕСФН) ще създаде три нови Европейски надзорни органа, които ще заместят съществуващите комитети на надзорните органи.
Second, The European System of Financial Supervisors (ESFS) will establish three new European Supervisory Authorities that will replace the existing supervisory committees.
Докладчикът приветства тези важни стъпки, чрез които ще се преодолеят пропуските в надзора, които станаха толкова очевидни по време на кризата.
I welcome these important steps which will close the gap in supervision that became so clear in this crisis.
ЕЦБ ще бъде тясно ангажирана с работата на ЕКСР, тъй като ще предоставя аналитична, статистическа, административна и логистична подкрепа на ЕКСР, а членовете на Генералния съвет на ЕЦБ ще участват в Генералния съвет на ЕКСР.
The ECB will be closely involved in the work of the ESRB by providing analytical, statistical, administrative and logistical support and by the participation of the members of the General Council of the ECB in the General Board of the ESRB.
Въпреки че ЕКСР, естествено, ще има полза от експертните познания на ЕЦБ, този ангажимент поражда някои опасения относно бъдещата независимост на ЕЦБ.
Even though the ESRB will certainly benefit from the expertise of the ECB this involvement leaves some doubts about the future independence of the ECB.
Въпросите относно отговорността за решенията в новата система остават открити.
Questions of liability for decisions in the new system remain open.
Трябва да се запитаме как ще действаме, в случай че препоръка, за която ЕЦБ е допринесла, се окаже грешна и как ще гарантираме, че ЕЦБ ще остане независима в новата система.
We need to ask ourselves how we will deal with the possibility that a recommendation to which the ECB contributed will turn out badly and how we will make sure that the ECB remains independent in the new system.
Новите задачи, възложени на ЕЦБ по отношение на ЕКСР, следва да не застрашават по никакъв начин независимостта на ЕЦБ.
The new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way.
Въпросът за независимостта като цяло, както и по отношение на ЕКСР по-конкретно, със сигурност ще остане тема на предстоящите диалози по въпросите на паричната политика, не на последно място поради новия статут на институция на ЕС, предоставен на ЕЦБ чрез влизането в сила на Договора от Лисабон през декември 2009 г. Европейският парламент остава основната институция, чрез която ЕЦБ се отчита на европейските граждани.
The question of independence in general as well as with regards to the ESRB in specific will certainly remain a topic for upcoming Monetary Dialogues, not least due to the new status of an EU institution conferred to the ECB by the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009.
Затова той ще изпълнява дори още по-сериозно задачата си за осъществяване на надзор върху дейността на ЕЦБ.
The European Parliament remains the primary institution through which the ECB is accountable to the European citizen; it will therefore take its task of scrutinising the ECB’s performance even more serious.
С оглед на този нов статут и нарасналото значение на Европейския парламент като съзаконодател в съответствие с Договора от Лисабон, докладчикът би желал отчетността на ЕЦБ дори да бъде засилена чрез подлагане на гласуване в Европейския парламент на кандидатурите за членове на Изпълнителния съвет на ЕЦБ, предложени от Съвета.
Given this new status and the increased importance of the European Parliament as co-decider due to the Lisbon Treaty, I would like to see the accountability of the ECB even strengthened by subjecting the candidates for the Executive Board of the ECB proposed by the Council to a vote by the European Parliament.
По време на процедурата по избор на най-добрите кандидати подобно гласуване дори би поставило още по-силен акцент върху критерии като квалификация и опит.
Such a vote in the Parliament would also put even more emphasis on criteria like qualification and experience in the procedure of choosing the best candidates.
Регулаторна реформа
Regulatory reform
В допълнение към реформата на надзорната структура в момента ЕС предприема преразглеждане на своята нормативна рамка във финансовата област, за да извлече в голям мащаб поуки от кризата.
In addition to the reform of the supervisory architecture, the EU is currently undertaking a revision of its financial regulatory framework to draw lessons from the crisis on a large scale.
Това включва редица предложения на Европейската комисия за завършване на системата за пруденциален надзор, управление на кризата и регулиране на банковия сектор в сянка.
This includes a number of proposals of the European Commission to complete prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector.
Сред тях са увеличение на банковия капитал, въвеждане на динамични разпоредби, по-голям акцент върху ликвидността, уредба за секюритизацията, регулирането на дериватите и бонусите, надзора на агенциите за кредитен рейтинг или създаването на фонд за преобразуването на банки и много други.
Amongst these there are an increase in bank capital, the introduction of dynamic provisions, giving greater consideration to liquidity, a framework for securitisation, the regulation of derivatives and bonuses, the supervision of credit rating agencies or the introduction of a bank resolution fund and others more.
Много от тези предложения трябва да бъдат приветствани, но докладчикът счита, че не всички са необходими, някои дори биха имали вредния потенциал и тенденция за свръхрегулиране.
Many of these proposals are to be welcomed, but I would consider not all as necessary, some might even have the harmful potential and a tendency of over-regulation.
Докладчикът споделя тревогите относно процикличните аспекти на нормативните, пруденциалните и счетоводните правила и правилата в областта на данъчното облагане, но по негово мнение не трябва да се забравя много тясната връзка между финансовата и реалната икономика.
I share concerns about the pro-cyclical aspects of our regulatory, prudential, accounting and taxation rules, but in my opinion, we should not forget about the very close link between financial and real economy.
Когато бъде регулирана финансовата икономика, което в много отношения е необходимо, това ще даде отражение и върху реалната икономика.
Whenever we regulate financial economy - which is in many aspects necessary - this will also affect real economy.
На второ място, следва да не забравяме също така, че финансовата икономика е със световно измерение и финансовата и икономическата криза е световна.
Second, we should also keep in mind that the financial economy is a global one and the financial and economic crisis is a global one.