natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Призовава Комисията да предложи задължителна цел от 20%-но увеличение на енергийната ефективност до 2020 г. и да приложи към това предложение конкретни временни цели за намаление на емисиите;
Calls on the Commission to propose a binding goal of a 20% increase in energy efficiency by 2020 and to accompany that proposal with concrete interim reduction targets;
Призовава за лансиране на широка информационна кампания за гражданите на местно равнище за повишаване на децентрализираната енергийна ефективност, при която на собствениците на сгради и жилища се предлагат снимки на отоплението с енергиен баланс и се правят предложения за финансиране на възможни мерки за модернизация по модела на микрокредитирането;
Calls for a broad, locally-based public information campaign to improve decentralised energy efficiency, with house and flat owners being offered thermal images and energy performance information for their properties and proposals being submitted for financing possible modernisation work, along the lines of micro-credits;
Призовава Комисията и държавите-членки да предприемат активни действия за повишаване осведомеността по отношение на значението на информационните и съобщителните технологии за подобряване на енергийната ефективност , устойчивото развитие и качеството на живот на гражданите на ЕС;
Calls on the Commission and the Member States to take active steps to increase awareness of the importance of ICTs for improving energy efficiency, sustainable development and the quality of life of EU citizens;
Призовава чрез изложения, информационни прояви и семинари да се създава ефект на взаимодействие между собствениците на недвижими имоти, доставчиците на финансови услуги, доставчиците на строително-ремонтни услуги и други стопански субекти в сектора на недвижимите имоти;
Calls for synergy to be generated between property owners, financial service providers, tradesmen and other operators in the property sector through trade fairs, open days and seminars;
Призовава за ясна европейска координация за разширяването на двойното или тройно комбинирано производство на топло- и електроенергия и интегрирането му в индустриални съоръжения с цел гарантиране на местни или регионални възможности за провеждане на мерки за опазване на климата при едновременно увеличаване на ефективността на енергопотреблението;
Calls for clear European coordination with a view to the expansion of electricity cogeneration and trigeneration and their integration into industrial plants, so as to guarantee local or regional starting-points for climate protection measures, whilst at the same time increasing energy consumption efficiency;
Призовава Съвета на ЕС по икономически и финансови въпроси да въведе намален процент на изискуем ДДС за възобновяема енергия и за енергоспестяващи стоки и услуги; предлага по-специално държавите-членки да създават стимули за модернизация чрез намалени ставки за ДДС върху мерките за модернизация и използваната за тази цел техника, чрез отчитане на енергийната ефективност на сградите при определяне на данъка върху недвижимата собственост или чрез издаване на паспорти за енергийна ефективност;
Calls on the Economic and Financial Affairs Council to introduce reduced rates of VAT for renewable energy and for energy-saving goods and services; proposes, in particular, that the Member States create incentives to modernisation by means of VAT reductions on modernisation work and the equipment used to carry this out, by gearing land or property taxation to the energy efficiency of buildings and by fully implementing and promoting energy performance certifications;
Предлага като система за стимулиране на модернизирането на отдадени под наем или аренда недвижими имоти намаляване на данъчните ставки при облагането на приходите от наем или аренда в съответствие с инвестиционните разходи за отоплителните и електрическите инсталации с възобновяеми източници както и за повишаване на ефективността;
Proposes, as an incentive for the modernisation of rented property, the reduction of tax rates on rental income in line with investment in renewable heating and electricity systems as well as efficiency gains;
Като има предвид дългия живот на сградите, отбелязва, че е изключително важно новите сгради да бъдат построявани съгласно най-високите възможни стандарти за ефективност, съществуващите сгради да се модернизират съгласно съвременните стандарти и да се използва минимално количество на енергия от възобновяеми източници във всички нови или реконструираните сгради, нуждаещи се от отоплителни или охладителни инсталации;
Notes, given the long life of buildings, the paramount importance of ensuring that new buildings are constructed to the highest energy-efficiency standards possible, that existing buildings are upgraded to contemporary standards and that minimum levels of energy from renewable sources are used in all new or refurbished buildings requiring heating and cooling;
Предлага държавите-членки да подобрят и да разширят използването на сертификати за енергийна ефективност и да обвържат препоръките с финансови стимули;
Proposes that Member States improve and expand the use of energy-efficiency certificates and link the recommendations to financial incentives;
Изтъква необходимостта от включване на минимални критерии за енергийна ефективност в широкообхватна политика в областта на обществените поръчки за обществени сгради и услуги на национално, регионално и местно равнище, като средство за насърчаване на нововъведенията в областта на технологиите и за гарантиране на техния достъп до пазара;
Stresses the need for minimum energy-efficiency criteria to be included in a comprehensive public procurement policy for public buildings and services at national, regional and local levels, as a means of promoting innovation in new technologies and ensuring market access thereto;
Изисква съществуващите изследвания относно въглеродния отпечатък и възможностите за намаляване на потреблението на енергия от Европейските институции да бъдат публично оповестени и леснодостъпни за потребителите на съответните интернет страници;
Asks that available studies on the carbon footprint and energy reduction potential of the European institutions be made public and easily accessible for users on their relevant websites;
Призовава Комисията и държавите-членки активно да подкрепят научните изследвания и технологичното развитие и демонстрация на осветителните технологии и интелигентните осветителни приложения и настойчиво да прокарват във външните и вътрешните обществени пространства въвеждането на осветление, което е енергийно спестяващо в по-голяма степен – като наблягат на високо ефективните диоди, излъчващи светлина;
Calls on the Commission and the Member States to provide active support for R&D relating to lighting technologies and intelligent lighting applications, so that the introduction of more energy-efficient lighting in both indoor and outdoor public spaces – with an emphasis on highly efficient light-emitting diodes – can be more vigorously promoted;
Отбелязва, че обновяването и подобряването на енергийната ефективност на високите сгради във форма на кула, по-специално в онези страни, в които подобни сгради представляват най-голямата част от пазара на жилища, е най-лесният начин за пестене на енергия и намаляването на емисиите на CO2; призовава Комисията да преразгледа и да увеличи съществуващата граница от 2% за структурните фондове, приложима при отпусканите средства за обновяване на високите сгради;
Notes that renovation and improvement of the energy efficiency of tower-block buildings, especially in those countries where such buildings make up the biggest part of the housing market, is the easiest way to save energy and reduce CO2 emissions; calls on the Commission to revise and increase the currently existing 2% structural funds limit applicable to grants for the renovation of tower blocks;
Отбелязва, че в дългосрочен план целта в строителния сектор в Европа следва да бъде неутрални енергийни резултати в новите жилищни сгради до 2015 г. и в новите търговски и обществени сгради до 2020 г. и счита, че целта следва да се разшири и в дългосрочен план да обхване обновените сгради;
Notes that the long-term target in the building sector in Europe should be net zero-energy performance in new residential buildings by 2015 and in new commercial and public buildings by 2020, and considers that the target should be extended in the long term to cover renovated buildings;
Призовава Комисията да хармонизира нормативните изисквания за енергийна ефективност на електрическите и електронните уреди на всеки пет години в съгласно принципа за "водещия играч", да актуализира съществуващите програми за означаване или класове на енергийна ефективност на уредите и по този начин да се избегне предоставянето на погрешна информация на потребителите;
Calls on the Commission to adjust the energy-efficiency requirements for electrical and electronic equipment of all kinds to market developments at least every five years following the "top runner" principle, to update existing labelling programmes or efficiency classifications and thus to prevent the consumer from being given inaccurate information;
Призовава Комисията да определи строги цели на равнище ЕС и да установи интегрирани индустриални политики, предназначени да осигурят достъп до пазара и усвояването на енергийно ефективни технологии, включително разработването на общи технологични цели (като пасивните къщи), по-голямо използване на стратегии за интегрирана политика като водещи пазари и "зелени" обществени поръчки и съответно нормативно регулиране по отношение на разработването на продукти и установяването на минимални стандарти;
Calls on the Commission to set stringent EU targets and establish integrated industrial policies designed to ensure market access and the uptake of energy-efficient technologies, including the development of common technological objectives (such as passive houses), greater use of integrated policy strategies such as lead markets and green public procurement, and supporting regulation in respect of product design and minimum standards;
Призовава Комисията да прилага по същество забраната на устройства с високи загуби от поддържане на спомагателен режим и, като последваща стъпка в прилагането на директивата за екологичния дизайн Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към енергоемките продукти (ОВ L 191, 22.07.2005 г., стp.
Calls on the Commission to implement consistently the ban on devices with high stand-by losses and, as a next step in the implementation of the Eco-design Directive Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products (OJ L 191, 22.7.2005, p.
, да счете за задължително нейното прилагане при устройства, които разполагат с функция за изключване и да въведе задължителни режими за автоматично изключване и енергоспестяващи режими дори при съоръжения с големи двигатели и оборудване и машини за промишлени цели;
, to consider making it compulsory for devices to have a switch-off function, and to make automatic switch-off and energy-saving modes mandatory even for installations with large motors and for industrial equipment and machinery;
Настоятелно приканва за бързо и строго прилагане на изискванията от 2006 г. относно инсталирането на "интелигентни" измервателни уреди, с които да се повиши осведомеността на потребителите по отношение на енергопотреблението и да се помогне на доставчиците на енергия по-ефективно да управляват търсенето;
Urges early and rigorous implementation of the 2006 requirements relating to the installation of smart meters in order to raise consumer awareness of energy use and help energy suppliers manage demand more effectively;
Констатира, че европейският икономически и обществен модел се базира на осигуряването на мобилност и наличие на лица и стоки съгласно основния принцип за времева ефективност, вместо да осигурява ефективност на ресурсите, и поради това в бъдеще е необходим комбиниран подход между тези два фактора;
Notes that the European economic and social model is based on securing the mobility and availability of persons and goods, giving priority to efficiency of time rather than efficiency of resources, and that a combined approach using both factors will thus be necessary in future;
Призовава Европейската инвестиционна банка и неговото дъщерно финансово дружество за предоставяне на рисков капитал - Европейският инвестиционен фонд, значително да увеличат своята подкрепа за развитието на енергийната ефективност и възобновяемата енергия;
Calls on the European Investment Bank and its risk-capital subsidiary, the European Investment Fund, to broaden significantly their support for energy efficiency and renewable energy development;
Напомня на съответните стопански субекти, че и транспортният сектор също трябва да изпълнява целите на ЕС по отношение на климата – намаляване на CO2-емисиите до 2020 г. най-малко с 20% в сравнение с 1990 г. и ако съществува международно споразумение най-малко с 30%, и увеличаване на енергийната ефективност с 20% за същия период;
Reminds the relevant operators that the transport sector must also comply with the EU climate goals of reducing CO2 emissions by 2020 by at least 20%, and if there is an international agreement by at least 30%, below 1990 levels and increasing energy efficiency by 20% during the same period;
Призовава за цялостен набор от политики, включващи взаимно допълващи се мерки за устойчива транспортна политика, които включват усъвършенстване на технологиите за изграждане на транспортни средства (екоиновации), по-широко използване на алтернативни енергийни източници за транспорт, създаването на разпределителни мрежи за чисти горива, увеличено използване на алтернативни форми на задвижване, интелигентен транспортен мениджмънт, промени в начина на управление и използването на леките автомобили, подобрена логистика, зелени коридори и ИКТ за транспорта, данък за емисиите на CO2 и модернизирането на обществения транспорт с цел постигане на целта на нулеви емисии, без да се пренебрегва увеличената нужда от мобилност; изтъква, че всичко това би могло да бъде насърчено с ясни преференции в областта на обществените поръчки;
Calls for a comprehensive policy mix of mutually supportive measures aimed at a sustainable transport policy comprising the development of vehicle technology (eco-efficient innovation), increased use of alternative energy sources for transport, the creation of distribution networks for clean fuels, increased use of alternative forms of propulsion, intelligent traffic management, changes in driving styles and car use, improved logistics, "green corridors" and ICT for transport, a CO2 tax and the modernisation of public transport in order to achieve the goal of zero emissions without ignoring the increased need for mobility; points out that all of these could be promoted by clear preferences in public procurement;
Счита, че трябва да бъде даден ясен приоритет на прилагането на принципа "замърсителят плаща" и призовава към пълно участие на всички видове транспорт при превръщането на външните им разходи във вътрешни; изтъква, че постигането на тази цел ще изиска адекватна икономическа среда, и следователно призовава държавите-членки за преразглеждане на съответните такси и мита;
Considers that special priority must be given to the application of the "polluter pays" principle, and calls for all modes of transport to be fully involved in the internalisation of their external costs; points out that the achievement of this goal will require an adequate economic environment, and therefore calls on the Member States to review the taxes and duties concerned;
Приветства подробния списък на Комисията във връзка с емисиите в транспортния сектор (Greening Transport Inventory), в който са изброени съществуващите и необходимите в бъдеще законодателни мерки за осигуряване на устойчив растеж в транспортния сектор;
Welcomes the Commission's Greening Transport Inventory, which lists both existing and necessary future legislation for sustainable growth in the transport sector;
Подчертава значимостта на инфраструктурните проекти за транспортния сектор; независимо от това призовава потенциалното въздействие върху климата да бъде отчетено в бъдеще при планирането, разработването и изграждането;
Stresses the importance of infrastructure projects for the transport sector; however, calls for potential climate impact to be taken into account in future in planning, design and construction;
Призовава Комисията и държавите-членки да използват потенциала на системите за сателитна навигация с оглед увеличаване на енергийната ефективност в транспортния сектор като подобрят управлението и организацията на транспортните потоци е по този начин предоставят информация в реално време във връзка с движението на стоки и лица и оптимизират избора на маршрути и видове транспорт;
Calls on the Commission and the Member States to exploit the potential of satellite navigation systems with a view to increasing energy efficiency in the transport field by improving the management and organisation of traffic flows, providing real-time information concerning the movement of goods and persons, and optimising the selection of routes and modes of transport;
Изказва съжаление, че предизвикателствата възникващи при планирането на градската среда съгласно изискванията за ефективност на транспорта и опазване на околната среда, при което да се предвиждат пешеходни зони, пътища за велосипедисти и гъвкави връзки с обществения транспорт на много места изобщо не се вземат предвид или се отчитат твърде късно, или пък са взети само спорадични мерки;
Regrets that the challenges involved in the delivery of transport-efficient and environmentally friendly town planning with pedestrian areas, cycle paths and flexible links to local public transport have in many places been addressed inadequately or too late, or have only been tackled in a piecemeal fashion;
Призовава държавите членки и местните власти да:
Calls on the Member States and local authorities to:
предлагат гъвкави и взаимно съгласувани алтернативи по отношение на използването на леки автомобили и да разширят обхвата на схемите за мобилност, например чрез по-интензивно свързване на съществуващите мрежи на обществен транспорт между центъра и периферията и осигуряване на транспортно-технически приоритет на обществения пътнически транспорт в градските центрове чрез приемане на нормативни актове за движението по пътищата,
offer flexible and coordinated alternatives to car use and to extend mobility schemes, for example by linking existing central and peripheral local transport networks more closely and using traffic regulations to accord priority to public transport in city-centre traffic,
масирано да разширят и подобрят цялостното обслужване, като насърчат преминаването към по-екологосъобразни преводни средства, чрез ценови мерки и други стимули и чрез съществени инвестиции в необходимата инфраструктура, като по този начин направят обществения транспорт по-привлекателен,
massively expand and improve the overall service, promoting a shift to more environmentally friendly means of transport, by means of pricing measures and other incentives and by substantial investment in the necessary infrastructure, thus making public transport more attractive,
а междувременно призовава за подобрения в интегрирането на системите за частен/индивидуален транспорт с интегрираната логистика на пътници/товари и обществен/колективен транспорт, и изразява убеждение, че инвестициите в железопътната инфраструктура трябва да вървят ръка за ръка с по-доброто железопътно обслужване;
and, in the intermediate period, calls for improvements in the integration of private/individual transportation with passenger/freight-integrated logistics and public/collective transport systems, and is convinced that investment in rail infrastructure must go hand in hand with a better railway service;
Подчертава значението на интелигентните системи за управление на трафика в интерес на комбинирането на различни видове транспорт и тяхното включване в транспортната политика на Общността, на държавите-членки, на регионално и на местно равнище, тъй като те водят до по-голяма сигурност и до по-екологичен транспорт; призовава за разработването и използването на интелигентни транспортни системи с оглед управляване на трафика и ограничаване на задръстванията по пътищата;
Stresses the importance of intelligent traffic management systems in the interests of co-modality and their incorporation into Community, national, regional and local transport policy, since they lead to safer and more environmentally friendly transport; calls for the development and use of intelligent transport systems in order to manage traffic and to reduce traffic congestion;
Призовава ЕС и държавите-членки да работят в тясно сътрудничество с промишления сектор за осигуряване на необходимите пазарно-политически условия за превръщане на интелигентните транспортни системи, в частност по отношение на управлението на логистиката и безопасността (ERTMS, RIS, eCall), в част от транспортния мениджмънт;
Calls on the EU and its Member States to work closely together with industry to create the necessary market policy conditions with a view to incorporating intelligent transport systems – particularly as regards logistics and safety management (ERTMS, RIS, eCall) – into transport management;
Призовава държавите-членки да насърчават комбинирането на различни видове транспорт чрез въвеждане на прехвърлими регистрационни номера по примера на вече съществуващите практики, като превърнат използването на железопътния превоз и енергоспестяващи автомобили за местна употреба при заминаването и на мястото на пристигане в по-привлекателна алтернатива за гражданите при осъществяване на дълги пътешествия;
Calls on the Member States to promote co-modality by introducing transferable number plates following existing examples, making it more attractive for citizens to use rail for long journeys and energy-saving local-use cars at their starting point and destination;
Приветства решението да определи, във връзка с неотдавна приетото законодателство, установяващо целите за емисиите на CO2 от автомобилите, дългосрочна цел за емисиите на CO2 от 95g CO2/km до 2020 г.;
Welcomes the decision to fix, in the context of the recently adopted legislation setting targets for CO2 emissions from cars, a long-term emission target of 95 g CO2/km by 2020;
Подчертава потенциала на железопътния транспорт като енергийно ефективен транспорт с ниски емисии на СО2, както по отношение на товарния транспорт на дълги разстояния, така и по отношение на регионалния транспорт и транспорта до работното място на къси и средни разстояния, и иска подобни приоритети да бъдат отразени в критериите за подпомагане от егионалния фонд и кохезионния фонд;
Stresses the potential of rail transport as a low-carbon, energy-efficient mode of transport, both for long-distance freight haulage and for short- and medium-distance regional and commuter traffic, and asks that such priorities be reflected in the criteria for the support of regional and cohesion funds;
Приветства изграждането и разширяването в рамките на ЕС, както и в посока към съседните държави, на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) и призовава държавите-членки възможно най-бързо завършат приоритетните проекти, и по-специално на тези от тях, които са най-благоприятни по отношение на климата, тъй като те са изключително важни за логистиката на товарния транспорт и устойчивата европейска транспортна политика;
Welcomes the creation and the extension within the EU, as well as to the neighbourhood countries, of the Trans-European Transport Networks (TEN-T) and calls on the Member States to complete the priority projects, in particular those which are most climate-friendly, as soon as possible, since these are vitally important for freight transport logistics and a sustainable European transport policy;