natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Успоредно с кампанията на равнище СТО бих посъветвал Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) да предприемат съвместни действия с търговските партньори на ЕС с оглед на активна борба срещу НТБ.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
Съзнавам колко е трудна тази задача, но трудността не трябва да бъде извинение за отказване от нея, когато се провеждат международни преговори, независимо дали са на двустранно или плурилатерално равнище.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Трябва да се придаде специална насоченост на всички текущи и бъдещи преговори за споразумения за свободна търговия, в които участва ЕС.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Не се съмнявам в ангажимента на самия Европейски парламент да поддържа този въпрос на водещо място в политическата си програма, когато оценява търговски споразумения, преди в крайна сметка да ги одобри.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
Б. Коригиращи мерки
B. Corrective Measures
По отношение на споразуменията за свободна търговия между ЕС и трети държави е жизнено необходимо да се гарантира, че тези споразумения предоставят достатъчна взаимност по отношение на достъпа до пазара и взаимни ползи и на двете страни.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Освен това ми се струва уместно да се предвиди включване във всяко споразумение за свободна търговия на двустранен предпазен механизъм, включително подходящи, съвместими със СТО коригиращи мерки за предотвратяване на вреди или риск от вреди за европейските предприятия, както и за легитимните интереси на търговския партньор, като същевременно постепенно се утвърждава принципът на свободната търговия.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Двустранните и плурилатералните преговори дават също добра възможност Комисията да увеличи регулаторното сътрудничество с основните търговски партньори на ЕС като част от диалозите на високо равнище, която следва да се използва за насърчаване на еквивалентност и конвергенция на международните стандарти във всички сектори, включително обществените поръчки.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Крайната цел е да се ограничат споровете и свързаните с тях разходи за европейските предприятия, без да се накърнява качеството на съответната регулаторна среда.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
За да се увеличи общата осведоменост относно НТБ и да се мотивират предприятията и публичните органи да се борят срещу тях, Комисията следва също така да събира информация от СТО, ОИСР и всички други съответни международни търговски организации относно извършената или текущата работа по въпроса за евентуално съотношение между съществуването на НТБ и потенциалната загуба на пазарен дял в резултат от тях, както и въздействието от това, изразено в потенциални или реални загуби на работни места.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
В това отношение бих искал също Комисията да разгледа възможността да разработи и създаде механизъм за ранно предупреждение за установяване на НТБ с оглед укрепване на съществуващите аналитични инструменти за качествено оценяване на този проблем.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
С времето това би могло да доведе до създаването на таблица с резултати, в която се използват показатели за измерване на вредното въздействие на НТБ, например на основата на факторите, посочени в член 10 от Регламента за пречките пред търговията
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
Комисията, по-конкретно Генерална дирекция „Търговия“, следва да проведе информационна кампания и редовно да организира семинар за предприятия и износители от ЕС, за да им помага, когато е уместно, да подават жалби по Регламента за пречките пред търговията.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Този регламент остава валиден инструмент за докладване на предварителни данни за бариери пред търговията или други нелоялни търговски практики, като НТБ, въведени в друга държава, които причиняват търговски вреди на европейско предприятие в рамките на ЕС или във въпросната чужда държава
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Необходимата информация относно жалбите по Регламента за пречките пред търговията може да бъде открита на уебсайта на Комисията (ГД „Търговия“) на адрес: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
В обобщение може да се каже, че ползите от либерализацията на търговията се чувстват най-осезаемо в онези държави, които са премахнали тарифите и НТБ, така че изцяло да се възползват от възможностите на един отворен пазар, като същевременно компенсират евентуални отрицателни външни разходи на широката либерализация, като договарят взаимно с търговските си партньори някои преходни изключения.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Последните могат да приемат формата на подходящи периоди на постепенно въвеждане, които защитават някои чувствителни сектори на икономиките на всеки от партньорите, за да им дадат възможност постепенно да се приспособят и подготвят за глобалната конкуренция, преди реално да се отворят за нея.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Намирането на подходящия баланс между откритостта на търговията и временното затваряне на пазара е това трудно равновесно състояние, към което трябва се стремят преговарящите от ЕС по търговските въпроси във всички търговски преговори и особено в тези за споразумения за свободна търговия.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
Докладчик по становище: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
9. призовава Комисията да ускори опростяването и адаптирането на процедурите по ИТЗ към потребностите и счетоводните системи на МСП и въвеждането на подходящи мерки за подкрепа на МСП, засегнати от производства, образувани от трети страни;
Calls on the Commission to speed up the simplification of TDI procedures and their adaptation to the needs and accounting systems of SMEs and the establishment of adequate support measures for SMEs affected by proceedings initiated by third countries;
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Marielle De Sarnez, Christofer Fjellner, Yannick Jadot, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Paul Murphy, Franck Proust, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Marielle De Sarnez, Christofer Fjellner, Yannick Jadot, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Paul Murphy, Franck Proust, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
José Bové, George Sabin Cutaş, Silvana Koch-Mehrin, Elisabeth Köstinger
José Bové, George Sabin Cutaş, Silvana Koch-Mehrin, Elisabeth Köstinger
относно европейското кино в цифровата ера
on European cinema in the digital era
Докладчик: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
PE 467.003v02-00
PE 467.003v02-00
СТАНОВИЩЕ на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите 25
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– като взе предвид конвенцията на Организацията на обединените нации за образование, наука и култура (ЮНЕСКО) за опазване и насърчаване на многообразието от форми и културно изразяване, приета на 20 октомври 2005 г.,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
– като взе предвид Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2010 година за координирането на някои разпоредби, установени в закони, подзаконови и административни актове на държавите-членки, отнасящи се до предоставянето на аудиовизуални медийни услуги (Директива за аудиовизуалните медийни услуги)
– having regard to Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive)
ОВ L 95, 15.04.10, стp.
OJ L 95, 15.4.2010, p.
ОВ L 327, 24.11.2006 г., стp.
OJ L 327, 24.11.2006, p.
– като взе предвид Препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2005 г. относно филмовото наследство и конкурентоспособността на обвързаните с него промишлени дейности
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 16 November 2005 on film heritage and the competitiveness of related industrial activities
ОВ L 323, 09.12.05, стp.
OJ L 323, 9.12.2005, p.
– като взе предвид препоръката на Комисията от 24 август 2006 г. относно цифровизацията и онлайн достъпа до културна информация и съхранението на информация в цифров формат
– having regard to the Commission Recommendation of 24 August 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material and Digital Preservation
ОВ L 236, 31.08.2006 г., стp.
OJ L 236, 31.8.2006, p.
– като взе предвид Заключенията на Съвета от 13 ноември 2006 г. относно цифровизацията и онлайн достъпа до културната информация и съхранението на информация в цифров формат
– having regard to the Council conclusions of 13 November 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material, and Digital Preservation
– като взе предвид Заключенията на Съвета от 18 и 19 ноември 2010 година относно възможностите и предизвикателствата пред европейското кино в цифровата ера
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– като взе предвид съобщението на Комисията относно критериите за оценка на държавната помощ в съобщението на Комисията относно някои правни аспекти, свързани с кинематографичните и други аудиовизуални дейности (Съобщение относно филмовата индустрия) от 26 септември 2001 г.
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– като взе предвид Съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 2 юли 2010 г. относно предизвикателствата за европейското филмово наследство от аналоговата и цифровата ера (Втори доклад по изпълнението на Препоръката относно филмовото наследство) ( SEC(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“)“ (СOM(2010)0245),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 24 септември 2010 г. относно възможностите и предизвикателствата пред европейското кино в цифровата ера ( COM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– като взе предвид Зелената книга на Комисията от 27 април 2010 г. относно „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“ ( COM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– като взе предвид Зелената книга на Комисията от 13 юли 2011 г. относно онлайн разпространението на аудио-визуални произведения в Европейския съюз: възможности и предизвикателства по пътя към единен цифров пазар ( COM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– като взе предвид своята резолюция от 2 юли 2002 г. относно някои правни аспекти, свързани с кинематографичните и други аудиовизуални произведения
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– като взе предвид своята резолюция от 13 ноември 2001 г. относно постигане на по-добро разпространение на европейски филми на вътрешния пазар и в страните кандидатки
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
– като взе предвид становището на Комитета на регионите от 2 април 2011 г. относно „Европейското кино в цифровата ера“
– having regard to Committee of the Regions’ opinion of 2 April 2011 on ‘European cinema in the digital era’
– като взе предвид своята резолюция от 12 май 2011 г. относно отключването на потенциала на културните и творческите индустрии
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Приети текстове, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– като взе предвид доклада на комисията по култура и образование и становището на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите ( A7-0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. като има предвид, че културата формира основа за европейски идентичности и споделени ценности,
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
Б. като има предвид, че културата е в центъра на настоящите разисквания относно идентичността, социалното сближаване и развитието на икономика на основата на знанието, както е посочено във Всеобщата декларация на ЮНЕСКО за културното многообразие от 2001 г.,
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
В. като има предвид, че всеки човек има право да участва в културния живот на общността и да изпитва радостта от общуването с изкуствата и че освен това киноизкуството помага на хората да се опознават взаимно, като споделят еднакви човешки преживявания, допринасяйки за формирането на европейска идентичност,
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
Г. като има предвид, че инвестициите в култура показват дългосрочни, нематериални, резултати в оформянето на европейската идентичност, които се предават между поколенията;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
Д. като има предвид, че европейският аудио-визуален сектор, включително киното, представлява значителна част от икономиката на ЕС и следва да бъде по-конкурентоспособен в световен мащаб;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
Е. като има предвид, че европейските филми са важна част от културата, която насърчава диалог и разбирателство, изобразявайки и показвайки европейските ценности в ЕС и извън него, като едновременно с това играе значителна роля в опазването и подкрепата на културното и езиково разнообразие,
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
Ж. като има предвид, че европейското кино следва да подобри териториалната и социалната цялост;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
З. като има предвид, че цифровата ера предоставя нови възможности за аудио-визуалния сектор, по-специално във филмовата индустрия по отношение на по-ефективно разпространение, излъчване на екран и наличие на филми и на по-високото аудио-визуално качество, което предлага на европейската публика, като също така създава някои сериозни предизвикателства за европейското кино в процеса на преминаване към цифрови технологии, по-специално по отношение на финансите,
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
И. като има предвид, че следователно цифровите технологии допринасят за изпълнението на националните цели и на целите на ЕС за прожектиране и достъпност до европейски творби и за социално сближаване;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
Й. като има предвид, че технологията за цифрово кино дава възможност за гъвкавост в планирането на рекламата и промени в материала в последния момент;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
К. като има предвид, че първата фаза на цифровизацията на европейското кино имаше различни резултати;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
Л. като има предвид, че последното поколение цифрово оборудване е приблизително с 25-30% по-евтино от предишни модели и в момента е много по-достъпно както за европейските кина, така и за програмите за финансиране,
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
М. като има предвид, че не всички кина са способни да се справят в еднаква степен с предизвикателствата, свързани с цифровизацията,
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
Н. като има предвид, че пълната цифровизация както на европейската филмова индустрия, така и на кината й трябва спешно да бъде завършена, за да се избегне ограничаването на културното многообразие и наличието на разнообразни платформи, и следва да бъде подкрепена на европейско и национално равнище,
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
О. като има предвид, че независимите прожекции и прожекциите в културни центрове представляват единствена по рода си европейска кино мрежа, предлагаща разнообразна програма, която привлича публика, чийто интереси са извън преобладаващо комерсиалната насока в киното,
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
П. като има предвид, че безпокойствата, изразени от асоциации за некомерсиално кино, които предложиха специални приоритетни мерки за насърчаване на производството и разпространението на независими европейски филми, следва да бъдат признати;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Р. като има предвид, че местните и регионалните ръководни органи са ключови субекти при защитата и насърчаването на европейското културно наследство, по-специално цифровизацията на филми и кина, и поради това са основни партньори в процеса на цифровизация;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;