natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- гаранция, че за всички държави от АКТБ при определянето на преходните периоди и окончателното обхващане на продукта в новата търговска рамка ще бъдат взети под внимание чувствителните сектори, особено селскостопанското производство на храни, както и че ще се способства подобряването на достъпа до пазара, на който се радват държавите от АКТБ, особено чрез преразглеждане на правилата за произхода;
- the guarantee that, for all the ACP countries, the new trade framework will take account of sensitive sectors, particularly agricultural food production, when determining transition periods and the final product coverage, and that it will make it possible to improve the market access which ACP countries enjoy, particularly by means of a review of the origin rules;
Началото на отношенията между държавите от АКТБ и ЕС беше поставено през 70-те години на ХХ в., след като повечето от държавите от АКТБ постигнаха независимост.
ACP-EU relations started in the 1970s, following the independence of most of the ACP countries.
Първата Конвенция от Ломе, подписана през 1975 г., създаде единствен по рода си модел на сътрудничество за развитие между ЕС и държавите от АКТБ.
The first Lomé convention, signed in 1975, created a unique model of development cooperation between the EU and ACP countries.
Фактът, че обединява няколко измерения, като съчетава подпомагане и търговия, характерът й на договор със срок на действие от пет години, липсата на взаимни преференции за по-голямата част от износа от държавите от АКТБ за държавите-членки на ЕС и гарантираното финансиране на държавите от АКТБ представляваха особеностите на Конвенцията от Ломе.
Its multidimensional nature, combining aid and trade, its contractual aspect covering a period of five years, its non-reciprocal preferences for most exports from ACP to EU countries and its guaranteed funding for ACP countries was what constituted the originality of Lomé.
Споразумението за партньорство АКТБ–ЕС (известно като Споразумението от Котону), подписано в Котону, Бенин на 23 юни 2000 г., замени рамката за сътрудничество за развитие от Ломе.
The "Partnership Agreement ACP-EC" (known as the Cotonou Agreement) signed in Cotonou, Benin, on 23 June 2000, replaced the Lomé framework of development cooperation.
Споразуменията за икономическо партньорство
Economic Partnership Agreements:
В областта на търговията привилегированият достъп на държавите от АКТБ до пазара на ЕС беше заменен от взаимни споразумения за свободна търговия – споразумения за икономическо партньорство – които са в съответствие с правилата на СТО.
In terms of trade, ACP countries' preferential access to the EU market is replaced by reciprocal free trade agreements - Economic Partnership Agreements - which are meant to be in conformity with WTO rules.
Съгласно тези споразумения за икономическо партньорство държавите от АКТБ бяха първоначално разделени на шест региона, всеки от които преговаряше за сключването на търговско споразумение с ЕС; в момента регионите са вече седем.
Under these Economic Partnership Agreements, ACP countries were initially divided into six regions, each negotiating to conclude a free trade agreement with EU; currently the regions are already seven.
В рамките на текущите преговори за СИП се провежда оживена дискусия и много правителства, организации на гражданското общество, професионални съюзи и работодатели от държавите от АКТБ ги оспорват, тъй като считат проекта за заплаха за икономиките на държавите от АКТБ.
The ongoing EPA negotiations are very controversial and contested by many governments, civil society organisations, trade unions, and employers in ACP countries, who consider the project as a threat to the ACP countries' economies.
Единственият регион, който подписа вече СИП е регионът на Карибския басейн.
The only region that has signed an EPA so far is the Caribbean region.
Регионализацията на отношенията между АКТБ и ЕС – институционално въздействие
Regionalisation of ACP-EU relations - institutional impact
Фактът, че ЕС желае да подпише отделни СИП с различни региони, неизбежно ще окаже институционално въздействие върху отношенията между АКТБ и ЕС.
The fact that the EU wants to sign separate EPAs with different regions will inevitably have an institutional impact on ACP-EU relations.
Самото естество на СИП (в качеството им на регионални споразумения) води до регионализация на отношенията между АКТБ и ЕС.
The mere nature of the EPAs (as regional agreements) leads to regionalisation of EU-ACP relations.
Въпреки че не е изразена официално воля за премахване на групата АКТБ, съществува известна загриженост, че това би могло да се случи, тъй като групата и съществуващите й структури се превръщат в „излишък по отношение на изискванията“.
While there is no official expression of the desire to abolish the ACP Group, there is some degree of concern that this may eventually occur as the Group and its existing structures become "surplus to requirements".
Съгласно споразуменията за икономическо партньорство би следвало да се учредят съвместни парламентарни комисии (отделно от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ–ЕС) за всяко едно от тях.
The EPA Agreements would provide for the establishment of Joint Parliamentary Committees (separate from the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly – the JPA) for each EPA.
Докладчикът желае да изрази своята дълбока загриженост предвид увеличаването на броя на специализирани парламентарни органи в рамките на отношенията между държавите от АКТБ и ЕС, като например парламентарните комисии в рамките на СИП.
The rapporteur wishes to express her deep concern on the proliferation of specialised parliamentary bodies within ACP-EU relations, such as the Parliamentary Committees in the EPAs framework.
Малко вероятно е учредяването на голям брой специализирани парламентарни органи, паралелно със съвместната парламентарна асамблея, да направи контролът по-демократичен.
It is most unlikely that the creation of a vast number of specialised parliamentary bodies, parallel to the JPA, will make scrutiny more democratic.
Това внася по-скоро разделение и може да намали способността на държавите от АКТБ ефикасно да участват в различни заседания поради недостатъчно финансови и човешки ресурси.
It is rather divisive and can weaken ACP countries’ capacity to participate efficiently in various meetings due to lack of financial and human resources.
Освен това учредяването на отделни парламентарни органи по въпросите на търговията и на развитието би възпрепятствало сериозно съгласуваността на политиките за развитие (тъй като тези органи няма да са способни да отчитат взаимообвързания характер на политиките за развитие и търговия, нито въздействието им върху околната среда, селското стопанство, инвестициите и пр.).
In addition, the establishment of separate parliamentary bodies for trade and for development issues would present serious obstacles to policy coherence for development (since these bodies would not be able to take into account the interrelated nature of development and trade policy, as well as its impact on environment, agriculture, investment, etc.)
Първото преразглеждане на споразумението
The first revision of the Agreement
Клауза за преразглеждане, посочена в член 95 от Споразумението от Котону, предвижда то да бъде преразглеждано на всеки пет години (с изключение на икономическите и търговските разпоредби, за които има специална процедура на преразглеждане) с цел да се запазва актуалността му в едни бързо променящи се международна среда и отношения между държавите от АКТБ и ЕС.
A revision clause, article 95 of the Cotonou Agreement, provides that the Agreement is reviewed every five years (with the exception of the economic and trade provisions for which there is a special review procedure) in order to keep the Agreement relevant in a rapidly changing international and ACP-EU context.
В съответствие с член 95, параграф 3 всяка от двете страни трябва да уведоми другата за разпоредбите, които желае да създаде с цел евентуално изменение на споразумението.
In accordance with Article 95 (3), both parties must notify the other of the provisions they desire to make with a view to a possible amendment of the agreement.
Текущо преразглеждане на споразумението
Ongoing revision of the Agreement
В момента на второто преразглеждане на Споразумението от Котону световната икономика е изправена пред критична ситуация в няколко области: подхранваната от кредити финансова криза, ускоряващо се изменение на климата, покачващи се цени на храните и електроенергията, съчетани с придобиване на обработваема земя от чуждестранни инвеститори, предимно в Африка.
At the time of the 2 nd revision of the Cotonou Agreement, the global economy is facing a multiple crunch: credit-fuelled financial crisis, accelerating climate change, soaring food and energy price combined with acquisition of arable land by foreign investors, mostly in Africa.
Преразглеждането на това споразумение представлява следователно съществена възможност да се премахнат първопричините за тези кризи, да се почерпи опит от грешките в миналото и да се внесат значими промени в рамката от Котону.
The revision of this agreement gives therefore a great opportunity to address the root causes of these crises, to learn from past mistakes and bring meaningful changes to the Cotonou framework.
Съгласно уведомителното писмо на Съвета (от 23 февруари 2009 г.) до председателя на Съвета на министрите на АКТБ, разпоредбите, които ЕС би желал да бъдат преразгледани по време на второто преразглеждане на Споразумението от Котону, са:
According to the Council notification letter (from 23 February 2009) to the president of the ACP Council of Ministers, the provisions the EU would like to be reviewed during this 2nd revision of the Cotonou, are:
· регионалното измерение,
· regional dimension,
· политическото измерение,
· political dimension,
· поясненията относно институциите,
· institutional clarifications,
· подкрепата за ЦХР,
· promoting the MDGs,
· мандат и дейности на ЕИБ,
· mandate and activities of the EIB,
· подходи за участие,
· participatory approaches,
· хуманитарно подпомагане и предотвратяване на бедствия,
· humanitarian aid and disaster prevention,
· програмиране и прилагане на помощите и актуализираните разпоредби,
· programming and implementation of aid and updates,
· несъответствия и формални поправки.
· inconsistencies and formal rectifications.
Подаденото от държавите от АКТБ уведомително писмо съвпада до голяма степен с областите, посочени за преразглеждане от ЕС.
The ACP negotiation notification coincides to a great extend with the areas notified for revision by the EU.
· как да се съчетае регионализацията на отношенията между държавите от АКТБ и ЕС с единството и съгласуваността в рамките на групата на държавите от АКТБ;
· how to reconcile the regionalisation of the ACP-EU relations with the unity and coherence of the ACP goup;
· институционалните разпоредби и отношенията между институциите на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС и тези на СИП;
· the institutional provisions and the relations between JPA and EPA institutions;
· ролята на Африканския съюз и неговите отношения с групата на държавите от АКТБ.
· the role of the African Union and its relations with the ACP group.
С оглед на разпоредбите/областите, които са отворени за преговаряне понастоящем, и в светлината на сложните световни явления, пред които сме изправени, докладчикът счита, че в процеса на преговорите и в окончателния текст на преразгледаното договорено споразумение следва да се разгледат следните предизвикателства:
In view of the provisions/areas currently open for negotiations and in light of the current global challenging events your rapporteur considers therefore, that the following challenges should be addressed in the negotiation process and in the final text of the renegotiated agreement:
Засилване на демократичния парламентарен контрол и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС: По силата на Споразумението от Котону, Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, която събира 78 членове на Европейския парламент и 78 парламентаристи от АКТБ, е уникална и много успешна парламентарна структура за демократичен контрол.
Strengthening democratic parliamentary scrutiny and the ACP-EU JPA: The ACP-EU JPA under the Cotonou Agreement, which brings together 78 members of the European Parliament and 78 ACP parliamentarians, is a unique and very successful parliamentary structure for democratic scrutiny.
Следователно ролята на Съвместната парламентарна асамблея следва да бъде засилена, а не да се подкопава със създаването на допълнителни съвместни парламентарни комисии (извън рамките на съществуващата Съвместна парламентарна асамблея), които се предвиждат за контрол на споразуменията за икономическо партньорство.
The role of the JPA should therefore be strengthened rather than undermined due to the creation of additional Joint Parliamentary Committees (outside the framework of the existing JPA), foreseen to scrutinize the EPAs.
Освен това, докладчикът смята, че ролята на Съвместната парламентарна асамблея следва да бъде повишена, така че тя да бъде компетентна за съществуващия демократичен контрол над Европейския фонд за развитие, националните и регионални стратегически документи, както и над споразуменията за икономическо партньорство.
Moreover, the rapporteur considers that the role of the JPA should be upgraded to give it competence for existing democratic scrutiny over the European Development Fund, the country and regional strategy papers as well as over the EPAs.
Изменение на климата: Глобалното затопляне има дълбоки последствия за поминъка на развиващите се страни, включително селското стопанство и продоволствената сигурност: поява на нови заболявания, глад, промени в качеството на водата, наводнения и повишаване на морското равнище, колапс на рибното стопанство, суши и деградация на почвите, и мн. др.
Climate change: Global warming has far-reaching consequences for developing countries’ livelihood, including agriculture and food security: emergence of new diseases, famine, changes in water quality, floods and sea level rise, collapse of fisheries, draughts and soil degradation, and many others.
Ако не се предприемат необходимите мерки по отношение на изменението на климата, населението на държавите от АКТБ рискува да попадне в капана на една низходяща спирала.
If climate change is not properly addressed, ACP countries' populations risk to be locked in a downward spiral.
С тази цел, съществува необходимост от холистичен подход, който да интегрира екологичното измерение в решенията по всички политики, включително националните и регионални стратегически документи.
To this end, there is a need for a holistic approach, which integrates the environment dimension in all policy decisions, including in country and regional strategy papers.
Следователно докладчикът силно подкрепя искането на групата на държавите от АКТБ изменението на климата да се разглежда като трансверсален въпрос при второто преразглеждане на Споразумението от Котону.
The rapporteur therefore very much supports the demand of the ACP group to address climate change as a cross-cutting issue in the 2 nd review of the Cotonou.
Възобновяема енергия: Почти всички държави от АКТБ разполагат с огромни ресурси за възобновяема енергия.
Renewable energy: Almost all ACP countries are endowed with tremendous renewable energy resources.
Парадоксално, тези ресурси не се използват в достатъчна степен, за да позволят на държавите от АКТБ да постигнат енергийна независимост.
Paradoxically, these resources are not enough exploited to allow ACP countries to move towards energy independency.
Въпросът за политиката в областта на възобновяемата енергия трябва следователно да бъде в центъра на споразуменията между АКТБ и ЕС за сътрудничество за развитие.
The question of renewable energy policy must therefore be at the heart of ACP-EU development cooperation agreements.
Докладчикът предлага въпросите, свързани с възобновяемата енергия (като разпоредби относно необходимостта от увеличаване на инвестициите във възобновяеми енергии в държавите от АКТБ) да бъдат застъпени по-подробно в преразгледаното Споразумение от Котону.
The rapporteur suggests that renewable energy issues (such as provisions on the need to increase investment in renewable energies in ACP countries) should be better touched upon in the revised Cotonou.
Продоволствената криза и въпросът за заграбването на земи: Високото покачване на цените на продоволствените продукти на световния пазар през 2007-2008 г. извади наяве едно ново явление, а именно, закупуването на обработваема земя от чуждестранни инвеститори, с подкрепата на съответните правителства в развиващите се страни.
Food crisis and the question of land grabbing : The 2007-2008 soaring food prices in the world market brought to light a new phenomenon - acquisition of arable land by government backed foreign investors in developing countries.
Страни като Китай, Саудитска Арабия, Обединените арабски емирства и Катар започнаха да изкупуват селскостопански земи от развиващите се страни с цел да осигурят продоволствена сигурност на своето собствено население.
Countries such as China, Saudi Arabia, the United Arab Emirates and Qatar started to buy farmland from developing countries in order to ensure food security to their respective populations.
Закупуването на обработваеми земи се сключва в ущърб на интересите на местното население и лишава бедните земеделски стопани от достъп до земеделски земи и вода в собствените им страни.
This acquisition of arable lands is concluded at the expense of local populations’ interests and is depriving poor farmers of access to farmland and water in their own countries.
Ако закупуването на земеделски земи от международни инвеститори продължи, това не само ще изостри още повече крайната бедност, но би могло да предизвика и въоръжени конфликти и гладни бунтове.
If acquisition of farmland by international investors continues, not only extreme poverty would be further exacerbated but also violent conflict and food riots could take place.
Идентифицирането на продоволствената сигурност (от групата на държавите от АКТБ) като трансверсален въпрос в рамките на процеса на преразглеждане на Споразумението от Котону предоставя добра възможност да се разгледа предизвикателството със заграбването на земи и да се избегнат бъдещи конфликти посредством гарантирането на правото на местното население на достъп до природните ресурси, в т.ч. земя и вода, като основно човешко право.
The identification of food security (by the ACP group) as a cross cutting issue in the Cotonou revision process, provides a good opportunity to address the challenge of land grabbing and avert future conflicts by guaranteeing the right of local populations to have access to natural resources including land and water as a fundamental human right.
Шокиращо е също така да се отбележи, че въпреки факта, че повече от 60% от африканското население живее в селски райони и неговият поминък зависи от селското стопанство, нито националните правителства, нито политиките на ЕС за сътрудничество за развитие дават приоритет на този жизненоважен сектор.
It is also appalling to observe that, despite the fact that more than 60% of the African population lives in rural areas and their livelihood depends on agriculture, neither national governments nor EU development cooperation policies give priority to this vital sector.
Това положение трябва да се промени: за да се води борба с бедността в световен мащаб, селското стопанство следва да се превърне в приоритетен сектор в сътрудничеството за развитие в рамките на Споразумението от Котону.
This situation has to change – in order to fight global poverty agriculture should become a priority sector of the Cotonou development cooperation.
Финансова криза: въпреки че държавите от АКТБ не са в основите на финансовата криза, те са несъразмерно засегнати от нейното въздействие.
Financial crisis: although ACP countries are not at the origin of the financial crisis, they are disproportionately affected by its impact.
Докладчикът смята, че следователно преговарящите следва да разгледат системните причини за настоящата финансова и икономическа криза и да предвидят мерки в случай на кризисни ситуации в рамките на второто преразглеждане на Споразумението от Котону.
The rapporteur therefore considers that the negotiators should address the systemic causes of this financial and economic crisis and envisage measures for crisis situations in the 2 nd revision of the Cotonou.
Въпреки че е трудно да се определи с точност мащаба на незаконния финансов поток от развиващите се страни, според норвежки доклад, публикуван през юни 2009 г.
Although it is difficult to determine precisely the scale of illicit financial flow from developing country, according to a Norwegian report published in June 2009
Комисия по изтичането на капитали от развиващите се страни: данъчни убежища и развитие, предварителен доклад, 18 юни, 2009 г. , незаконният финансов поток възлиза на приблизително десет пъти повече от помощта за развитие.
Commission on Capital flight from developing countries: Tax havens and development, preliminary report, June 18, 2009 , the illicit financial flow roughly represents ten times more than development aid.
Това показва, че ако развиващите се страни са в състояние да контролират незаконния финансов поток, те могат да ускорят постигането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) и да подготвят преминаването към система на автономно финансиране на развитието.
This shows that, if developing countries are in a position to control the illicit financial flow, they may accelerate achieving MDGs and pave the way towards autonomous development financing system.
Поемането на обвързващ ангажимент за борба срещу данъчните убежища и незаконния финансов поток е следователно конкретен отговор на финансовите проблеми на държавите от АКТБ.
Binding commitment to fight against tax heaven and illicit financial flow is therefore a concrete answer to ACP countries financial problems.
Миграция: Изправени пред оскъдни перспективи за работа в родните си страни и високи равнища на безработица, много отчаяни млади африканци рискуват живота си, за да мигрират в Европа.
Migration: With few jobs prospects in their home countries and high level unemployment levels, many young desperate Africans risk their lives to migrate to Europe.
Тази масова имиграция е резултат от провала на икономиките, обедняването на населението, нарушенията на правата на човека, деградацията на околната среда, разширяващата се пропаст между богатите и бедните страни, войните, политическото преследване.
This massive immigration is a result of failing economies, impoverishment of the population, human rights violations, environment degradation, the widening gap between rich and poor countries, wars, political persecutions.
Едно от решенията на незаконната имиграция е да се позволи на държавите от Африка да защитават и изграждат своята икономика.
One solution to clandestine immigration is to allow African countries to protect and build their economy.
Предвид тази цел, преговарящите следва да засегнат въпроса за миграцията и изтичането на мозъци.
To this end, the negotiators should touch upon the issue of migration and brain drain.
Загубата на тяхната работна ръка като цяло и по-специално тази на квалифицирани професионалисти се отразява неблагоприятно на развитието на държавите от АКТБ и на техните икономики.
The loss of their work force in general and that of trained professionals in particular, is adversely affecting ACP countries' development and economies.
В заключение, докладчикът би искал да изкаже съжалението си, че парламентите (Европейският парламент, Съвместната парламентарна асамблея и националните парламенти на държавите от АКТБ) не бяха консултирани от държавите-членки и не можаха да дадат своя принос в процеса на вземане на решения, чрез който бяха определени областите и членовете, подлежащи на преразглеждане, и беше установен мандата за водене на преговорите.
In the end, the rapporteur would like to express her regret that parliaments (European Parliament, JPA and national parliaments of the ACP states) were not consulted by the Member States and had no input in the decision-making process leading to the identification of the areas and articles for revision and to the establishment of the negotiating mandate.