natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ключът към успеха на тези промени обаче беше правилното координиране на помощта, предоставяна чрез различните фондове, в частност Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд и Европейския социален фонд, както и взаимното им допълване.
Key to the success of these changes, however, was adequate coordination of assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF), and their complementarity.
След въвеждането на тези промени възниква въпросът дали в действителност това разделение води до по-ефективно използване на наличното финансиране?
Following the introduction of these changes, the question arises as to whether this separation has actually led to more effective use of the financing available.
Обвързването на финансирането за общата селскостопанска политика (ОСП) и за развитието на селските райони (РСР) само привидно опростява бюджетната схема.
Linking the common agricultural policy to rural development funding represents a simplification of budgetary arrangements in appearance only.
В действителност, това означава изнасяне на средствата, предназначени за неселскостопански цели, извън обхвата на политиката на сближаване и по-широката перспектива на регионалното развитие и в резултат, води или до дублиране на някои цели (напр. опазване на околната среда и образование) или до това те да не бъдат застъпени в нито една от двете политики.
In reality, it means the separation of non-agricultural funding from the scope of cohesion policy and a broader regional development perspective and, as a result, either the duplication of some objectives (e.g. environmental protection and education) or their omission in both areas.
Следователно, с оглед на съществуващите бюджетни ограничения, съществува риск наличното финансиране в рамките на ЕФРР в значителна степен да бъде използвано за повишаване на стопанската конкурентоспособност в по-големите градски центрове или най-активните региони, а средствата от ЕЗФРСР да бъдат съсредоточени върху подобряването на конкурентоспособността на селското стопанство.
There is a risk, therefore, that, in view of existing budgetary limitations, funding available under the ERDF will be used to a large extent to boost economic competitiveness in larger urban centres or the most dynamic regions, while EAFRD financing will be focused on improving agricultural competitiveness.
При това положение разходите за подкрепа на неселскостопански дейности и развитие на МСП в селските райони ще се озоват в пространството между двата фонда и няма да бъдат покривани от нито един от тях.
In this situation, spending on support for non-agricultural activities and the development of SMEs in rural areas would be at the interface between the two funds and not be covered by either of them.
В селските райони също може да се получи недостиг на финансови средства за осигуряване на основни обществени услуги и инвестиции в инфраструктурата, които се предполага да се осигурят донякъде от Кохезионния фонд.
There could also be a shortage of funding to ensure basic public services and investment in infrastructure in rural areas, to which the Cohesion Fund is also meant to contribute.
В този контекст е особено необходимо да бъде изготвена прозрачна, дългосрочна стратегия за развитието на селските райони на национално и местно равнище, така че да бъде възможно ясно да се определят развойните приоритети и цели и съответно към тях да бъдат приспособени средствата за финансова подкрепа от различните налични източници.
In this context, it is becoming particularly important to come up with a transparent, long-term rural development strategy at national and regional level, in order to be able to identify clearly rural development priorities and objectives and adapt to them the various sources of funding available.
Обвързването на втория стълб с политиката на сближаване същевременно изисква тясно координиране на дейностите на национално равнище.
Linking the second pillar to cohesion policy measures would, however, require the close coordination of activities at national level.
Освен това е необходимо да бъдат проучени допълнителните фактори, които влияят върху развитието и начините за финансиране в областта на развитието на селските райони.
Furthermore, additional factors affecting development and the means of financing rural development need to be examined.
Все още не е дадено точно определение на понятието „селски райони“.
What constitutes a rural area has yet to be defined with any precision.
Това означава, че когато говорим за развитие на селските райони, е изключително важно да се замислим върху това, по какъв начин те могат да бъдат определени съобразно техните характеристики и развойни цели.
This means that when speaking about rural development, it is essential to think about how rural areas can be defined in terms of their characteristics and development objectives.
Селските райони винаги са се различавали от градските с по-ниска гъстота на населението, различна структура на заетостта, по-ниско равнище на доходите и по-лош достъп до обществени блага.
Traditionally, rural areas could be differentiated from urban areas through their lower population density, different employment structure, lower level of income and worse access to public goods.
От гледна точка на териториалното сближаване, по-ниската гъстота на населението не следва да бъде решаваща характеристика.
From the point of view of territorial cohesion, lower population density should not be the decisive characteristic.
Една от целите на Съюза за развитие е модернизирането на социалните структури, включително тази на заетостта.
One of the Union’s development aims is to modernise social structures, including employment structures.
Следователно социалното сближаване може да бъде увеличено чрез уподобяване на структурите на заетостта в селските и градските райони.
It is possible to increase territorial cohesion, therefore, by aligning employment structures in rural and urban areas.
Следователно равнището на доходите и достъпът до обществени блага продължават да бъдат най-голямото предизвикателство по отношение на териториалното сближаване, а тези цели могат да бъдат осъществени най-ефективно, като се подкрепят неселскостопански дейности в селските общности.
Level of income and access to public goods therefore remain the biggest challenges for territorial cohesion and they can be most effectively improved through support for non-agricultural activities in rural areas.
Същевременно финансирането, предназначено за развитие на селските райони, следва да не води до намаляване на преките плащания за селскостопанските производители.
Rural development measures should not, however, drain resources intended for direct payments to farmers.
В близките години могат да се очакват значителни промени в общата селскостопанска политика на Европейския съюз.
Substantial changes to the European Union’s common agricultural policy should be expected in the next few years.
Прегледът на състоянието на ОСП би могъл да предостави първата възможност за извършване на промени.
The first opportunity to make changes could be the CAP Health Check.
При досегашните спорове във връзка със структурата на ОСП преобладаваше възгледът, че това финансиране засилва разнообразието на икономиката на ЕС, но не позволява повишаване на нейната конкурентоспособност.
In previous disputes about the structure of the CAP, the view has dominated that this funding is strengthening the diversification of the EU's economy while failing to boost its competitiveness.
С оглед на настоящата финансова политика на ЕС, такава гледна точка отчасти има основание, но в действителност това зависи от начина, по който се изразходват финансовите средства на Съюза.
Under the Union’s present financial policy, this view is partially justified, but it really depends on how Union funding is spent.
По-специално, целите на политиката за развитие на селските райони не трябва да противоречат на целите от Лисабон, ако това развитие не се основава на прилагането на механизма за относителна конкурентоспособност (по-добро съотношение разходи-ефективност), в частност в местната хранително-вкусова промишленост и развитието на инфраструктура и услуги, като например туризъм, образование и опазване на околната среда.
Rural development policy objectives in particular need not be contrary to the Lisbon goals provided this development is based on the application of the relative competitiveness mechanism (better cost-effectiveness), in particular in local food processing and the development of infrastructure and services, such as tourism, education and environmental protection.
В рамките на ЕЗФРСР бяха определени следните приоритети за периода 2007–2013 г.: 1.
With regard to the EAFRD, the following priorities were identified for the period 2007-2013: 1.
Подобряване на конкурентоспособността на селскостопанския сектор и горското стопанство.
Improving the competitiveness of the agricultural and forestry sectors.
Подобряване на състоянието на околната среда и селските райони.
Improving the environment and countryside.
Подобряване на качеството на живот в селските области и насърчаване на диверсификацията.
Improving the quality of life in rural areas and encouraging diversification.
Създаване на капацитет на местно равнище за заетост и диверсификация (ЛИДЕР).
Building local capacity for employment and diversification (LEADER).
В същото време възниква въпросът дали вторият стълб на ОСП следва да остане „политически коректен“ механизъм за непряка подкрепа на селското стопанство?
There is the problem, however, of whether the second pillar of the CAP should remain a ‘politically correct’ mechanism for indirect agricultural support.
Или такова финансиране следва да бъде насочвано към бенефициери от селските райони с дейност извън селскостопанския сектор и бенефициери, които остават в селските райони, но се прехвърлят от селскостопанския сектор към други сфери на професионална заетост?
Should funding also be directed at rural beneficiaries outside the agriculture sector and beneficiaries who, while remaining in rural areas, will move from agriculture to other occupational sectors?
Дали ако развитието на селските райони се задържи в обхвата на ОСП, това не би лишило селскостопанските производители от досегашните начини за финансиране от Съюза?
Would keeping rural development within the scope of the CAP not mean depriving farmers of previous methods of Union funding?
Един от главните спорни въпроси в разискванията за ОСП ще се отнася до равнището на преките плащания за селското стопанство (І-ви стълб) и равнището на съфинансиране от национални източници, докато се полагат усилия за запазване на общностния характер на ОСП.
One of the main sources of dispute in the CAP debate will be the level of direct payments for agriculture (first pillar) and the level of national co-financing in view of efforts to preserve the Community nature of the CAP.
Заслужава да бъде обсъдено предложението на Комисията за намаляване на директните плащания за големи стопанства и за укрепване на втория стълб на ОСП, а именно развитие на селските райони, чрез увеличаване на степента на модулацията.
The Commission’s proposal to reduce direct payments for large farms and to strengthen the second pillar of the CAP, i.e. rural development, by increasing the rate of modulation should be considered.
Трудностите в прилагането на политиката за развитие на селските райони възникват в резултат на отделянето на секторните политики от политиката на териториално сближаване, както и на икономическите и социалните аспекти на тези политики.
The difficulties in implementing rural development policy stem from the fact that sectoral policies and territorial cohesion policy cut across each other, as do the economic and social aspects of both types of policy.
Това обяснява защо до този момент се поставя видим акцент на разделението на отговорностите, а не на координирането на дейностите.
This explains the visible emphasis thus far on the division of responsibilities rather than the coordination of activities.
В същото време целта на координационния процес следва да бъде именно осигуряването на комбиниран подход в използването на средствата.
The aim of coordination should, however, be precisely to ensure a combined approach in the use of funding.
В отделните държави-членки съществуват няколко модела за координиране на дейности, които са свързани с разпределението на финансови средства за мерки, предназначени за развитие на селските региони.
In the individual Member States, several models exist for the coordination of activities related to the allocation of funding for rural development measures.
Към настоящия момент е трудно да се каже, че дадено решение на национално равнище може да служи като пример за останалите държави.
It is difficult to claim that a particular country's solution could serve as a model for other countries.
Изглежда, че политическата воля би могла да изиграе по-голяма роля за постигането на успех, отколкото други организационни решения.
It appears that political will could be more decisive in terms of ensuring success than this or that organisational arrangement.
Поради тази причина прилагането на отворен координационен подход към този аспект на сътрудничеството на общностно равнище може да бъде подходящо решение на въпроса.
A suitable solution could therefore be to apply the open method of coordination to this aspect of cooperation at Union level.
Същевременно, следва изрично да се подчертае, че политиката за развитие на селските райони оказва огромно влияние върху териториалното сближаване.
However, it should be made clear that rural development policy has a huge influence on territorial cohesion.
Ето защо изглежда необосновано да се разделят мерките за развитие на селските райони и политиката на сближаване и регионално развитие.
For this reason, it does not seem justifiable to separate rural development measures from cohesion and regional development policy.
Тази политика би могла да подкрепи неселскостопанските аспекти на развитието на селата в много по-голяма степен от ОСП, като например преквалификацията на лица за работа в други области на икономиката с по-добра производителност.
This policy is better able than the CAP to assist with non-agricultural aspects of rural development, such as retraining people for work in more productive areas of the economy.
При все това, включването на политиката за развитие на селските райони в политиката на сближаване и регионално развитие е възможно единствено при условие, че за развитието на селските райони се разпределят достатъчно финансови средства и че те ще бъдат използвани съобразно приоритетите, определени по отношение на селските райони.
Nevertheless, including rural development policy within cohesion and regional development policy is only possible on the condition that rural development receives adequate funding and that this funding is used in line with the priorities set out for rural areas.
относно допълняемостта и координирането на политиката за сближаване и мерките за развитие на селските райони
on complementarities and coordination of cohesion policy with rural development measures
Bernadette Bourzai, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Giovanna Corda, Albert Deß, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Alyn Smith, Andrzej Tomasz Zapałowski
Bernadette Bourzai, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Giovanna Corda, Albert Deß, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Alyn Smith, Andrzej Tomasz Zapałowski
Katerina Batzeli, Gábor Harangozó, Astrid Lulling, Hans-Peter Mayer, Catherine Neris, Markus Pieper, Kyösti Virrankoski
Katerina Batzeli, Gábor Harangozó, Astrid Lulling, Hans-Peter Mayer, Catherine Neris, Markus Pieper, Kyösti Virrankoski
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Jim Higgins, Филиз Хакъева Хюсменова, Mieczysław Edmund Janowski, Румяна Желева, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Евгени Кирилов, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Andrzej Jan Szejna, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Andrzej Jan Szejna, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
(Инициатива – член 39 от Правилника)
(Initiative – Rule 39 of the Rules of Procedure)
PE 415.341v02-00
PE 415.341v02-00
ПРИЛОЖЕНИЕ КЪМ ПРОЕКТА ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ: ПРЕПОРЪКИ КЪМ СЪДЪРЖАНИЕТО НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ЗА РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА ОТНОСНО ПРОЦЕДУРИТЕ И УСЛОВИЯТА ЗА РЕАЛИЗИРАНЕ НА ГРАЖДАНСКА ИНИЦИАТИВА 8
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION: RECOMMENDATIONS AS TO THE CONTENT OF THE COMMISSION PROPOSAL FOR A REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL ON THE IMPLEMENTATION OF THE CITIZENS’ INITIATIVE 8
СТАНОВИЩЕ на комисията по петиции ...............................................................18
OPINION of the Committee on Petitions ...............................................................17
– като взе предвид член 192, втори параграф от Договора за ЕО,
– having regard to Article 192, second paragraph, of the EC Treaty,
– като взе предвид Договора от Лисабон за изменение на Договора за Европейския съюз и на Договора за създаване на Европейската общност, подписан в Лисабон на 13 декември 2007 г.,
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007,
– като взе предвид Договора за създаване на Конституция за Европа
– having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe
ОВ C 310.
OJ C 310.
Приети текстове, P6_TA(2008)0055 ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0055 . ,
– като взе предвид своята резолюция от 19 януари 2006 г. относно периода за размисъл: структура, теми и рамка за оценка на дебатите за Европейския съюз
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on the period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
– като взе предвид доклада на комисията по конституционни въпроси и становището на комисията по петиции ( A6‑0043/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinion of the Committee on Petitions ( A6‑0043/2009 ),
A. като има предвид, че с Договора от Лисабон се въвежда гражданска инициатива, при което граждани на Съюза с численост не по-малко от един милион и които са граждани на значителен брой държави-членки, могат да поемат инициативата да приканят Комисията, в рамките на нейните правомощия, да представи съответни предложения по въпроси, по които според тези граждани е необходим законодателен акт на Съюза за целите на прилагане на Договорите — член 11, параграф 4 от Договора за ЕС в новата му редакция (ДЕС, н. ред.)
A. whereas the Treaty of Lisbon introduces the Citizens’ Initiative, whereby citizens of the Union numbering not less than one million who are nationals of a significant number of Member States may take the initiative of inviting the Commission, within the framework of its powers, to submit any appropriate proposal on matters where citizens consider that a legal act of the Union is required for the purpose of implementing the Treaties – Article 11(4) of the EU Treaty in the new wording (‘TEU nw’),
Б. като има предвид, че по този начин един милион граждани на Съюза ще получат същото право да изискват от Комисията внасянето на законодателни предложения, каквото притежават Съветът, още от създаването на Европейските общности през 1957 г. (първоначално в съответствие с член 152 от Договора за ЕИО, понастоящем член 208 от Договора за ЕО, в бъдеще член 241 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и Европейският парламент от влизането в сила на Договора от Маастрихт през 1993 г. (понастоящем член 192 от Договора за ЕО, в бъдеще член 225 от ДФЕС),
B. whereas one million citizens of the Union will thus obtain the same right to request the Commission to submit a legislative proposal as the Council has had since the establishment of the European Communities in 1957 (originally under Article 152 of the EEC Treaty, at present Article 208 of the EC Treaty, in future Article 241 of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’)), and the European Parliament has had since the entry into force of the Maastricht Treaty in 1993 (at present Article 192 of the EC Treaty, in future Article 225 TFEU),
В. като има предвид, че по този начин гражданите за пръв път ще вземат пряко участие в упражняването на суверенното правомощие на Европейския съюз, като участват пряко в инициирането на европейски законодателни предложения,
C. whereas citizens will thus play a direct role in the exercise of the European Union’s sovereign power by being, for the first time, directly involved in the initiation of European legislative proposals,
Г. като има предвид, че член 11, параграф 4 от ДЕС, н. ред., цели създаването на лично право на участие в гражданската инициатива като специално проявление на правото на участие в демократичния живот на Съюза съгласно член 10, параграф 3 от ДЕС, н. ред.,
D. whereas Article 11(4) TEUnw aims to establish an individual right to participate in a citizens’ initiative, as a special consequence of the right to participate in the democratic life of the Union under Article 10(3) TEUnw,
Д. като има предвид, че правото на инициатива често се смесва с правото на петиция; като има предвид, че е необходимо да се гарантира, че гражданите напълно осъзнават разликата между двете права, по-специално предвид факта, че петицията се отправя към Парламента, а гражданската инициатива се отправя към Комисията,
E. whereas the right of initiative is often confused with the right to petition; whereas there is a need to ensure that citizens are fully aware of the distinction between both rights, particularly since a petition is directed to Parliament while a citizens' initiative is directed to the Commission,
Е. като има предвид, че от институциите на ЕС и от държавите-членки се очаква да създадат условията за безпрепятствено, прозрачно и ефективно упражняване на правото на участие на гражданите на Съюза,
F. whereas the Union’s institutions and the Member States are required to establish the conditions for the smooth, transparent and effective exercise of the right of participation of the citizens of the Union,