natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. вярва, че множеството правила за „кръстосано спазване” демотивират производителите и че когато това е възможно, тези правила следва да се опростяват; в тази връзка приветства инициативите на Комисията за опростяване;
Believes that the numerous cross-compliance rules provide a disincentive to producers and that, where possible, these rules should be made less complex; welcomes, in this respect, the Commission’s simplification initiatives;
Agri Aware TNS/Mrbi изследване, проведено в Ирландия, август 2008, Hats off to the CAP ; призовава за възприемане на политика за информираност на гражданите и нов ангажимент за опростяване, в резултат на които те ще познават по-добре инструментите и преимуществата, предлагани от ОСП; предлага да се обясни на общественото мнение каква би била цената за гражданите, ако нямаше Обща селскостопанска политика;
Agri Aware TNS/Mrbi research conducted in Ireland, August 2008, Hats off to the CAP ; calls for citizen information policies and a renewed commitment to simplification, which would result in an increased awareness of the instruments and benefits of the CAP; proposes that the costs of not having a common agricultural policy should be explained to the public;
Селското стопанство в развиващите се страни
Agriculture in the developing world
43. подчертава нуждата от повече средносрочни и дългосрочни действия за развитие на селското стопанство и производството на храни в развиващите се страни, и по-конкретно тези в Африка, като се отчитат препоръките на Международната оценка на селскостопанските науки и технологии за развитие (IAASTD) на ООН; изразява становището, че селскостопанското развитие може да послужи за начало на широко икономическо развитие на дадена страна;
Stresses the need for more medium and long-term action to develop agriculture and food production in developing countries, particularly in Africa, taking account of the recommendations of the United Nations' International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD); is of the opinion that agricultural development can serve as the starting point for broad economic development in a country;
50. приветства световните инициативи като специалната група на ООН на високо равнище за борба със световната криза в цените на хранителните продукти и счита, че Европейският съюз следва да координира работата си с нея; подчертава значението на приетите от членове на ФАО незадължителни насоки относно правото на подходяща храна; предлага освен това, за да има храна в наличност, световна програма, чрез която участниците поемат ангажимент да поддържат продоволствен резерв, както и по-добра система за съхраняване на основни материали, необходими за производството (протеини, торове, семена, пестициди), за предпочитане чрез действащи лица от частния сектор, включително кооперативи на селскостопански производители;
Welcomes global initiatives such as the United Nations High-Level Task Force on the World Food Price Crisis and considers that the European Union should coordinate its efforts with the Task Force; stresses the importance of the Voluntary Guidelines on the right to adequate food adopted by members of the FAO; proposes, furthermore, that, in order to ensure the availability of food, a worldwide stockholding obligation programme should be created, as well as a better basic storage system for key production inputs (protein, fertilisers, seeds, pesticides), preferably based on private-sector players, including farmers' cooperatives;
63. освен това вярва, че нерегулираната либерализация на търговията със селскостопански продукти ще доведе до по-нататъшно нарастване на цените на храните и дори до още по-голяма нестабилност на цените; подчертава, че правилата на световната търговия не трябва в никакъв случай да подкопават правото на страните или регионите да подпомагат земеделието си с оглед гарантиране на продоволственото осигуряване на населението им;
Believes that further, unregulated liberalisation of agricultural trade would lead to a further increase in food prices and even higher price volatility; stresses that the worst affected would be the most vulnerable, food-importing developing countries; stresses, furthermore, that world trade rules must under no circumstances undermine the right of countries or regions to support their farming sectors with a view to ensuring food security for their population;
Вярва, че политиките за отваряне на пазара за селскостопански продукти в рамките на СТО и двустранните споразумения за свободна търговия значително са допринесли за загуба на продоволствено осигуряване в много развиващи се страни и в контекста на настоящата световна криза на доставките на храни; призовава Комисията съответно да оцени отново подхода си за свободен пазар за търговия със селскостопански стоки;
Believes that market opening policies for agricultural products in the framework of the WTO and bilateral free trade agreements have significantly contributed to a loss of food security in many developing countries and in the context of the current global food supply crisis; calls on the Commission to re-assess its free market approach to agricultural trade accordingly;
Призовава големите страни износителки на храни (Бразилия, Аржентина, Тайланд и т.н.) да действат като надеждни доставчици на основни хранителни продукти и да избягват ограничения на износа, които биха могли да имат пагубни последствия, особено за бедни развиващи се страни, които внасят храни;
Calls on the large food exporting countries (Brazil, Argentina, Thailand, etc.) to act as reliable suppliers of staple foods and to avoid export restrictions, which could have disastrous consequences, especially on poor food-importing developing countries;
73. изразява загриженост по повод на промените в атмосферните условия, дължащи се на изменението на климата, вследствие на които, както се прогнозира, засушаването и наводненията ще бъдат по-чести, отразявайки се негативно върху добивите и предсказуемостта на глобалното селскостопанско производство;
Is concerned by the alterations to weather patterns brought about by climate change, which, it is predicted, will make droughts and floods more common, with negative impacts on harvest yields and predictability of global agricultural production;
77. признава, че селскостопанският сектор обезпечава прехраната на по-голяма част от населението в много развиващи се страни, и следователно насърчава тези страни да разработят механизъм за стабилни и прозрачни селскостопански политики, които ще осигурят дългосрочно планиране и устойчиво развитие;
Recognises that the agricultural sector supports the livelihood of the majority of the population in many developing countries, and therefore encourages these countries to develop a mechanism of stable and transparent agricultural policies that will ensure long-term planning and sustainable development;
Продоволственото осигуряване – достъп до достатъчни, безопасни и питателни храни – сега е ключов политически приоритет както за ЕС, така и в световен мащаб.
Food security – access to sufficient, safe and nutritious food supply - is now a key political priority both at EU and global level.
Дори и преди сегашните проблеми, свързани с кризата с цените на хранителните продукти, над 860 милиона души по света страдаха от недохранване и хроничен глад.
However, even before the current problems posed by the food price crisis, over 860 million people globally suffered from chronic hunger and malnutrition.
Положението се усложни от безпрецедентното и непредсказуемо рязко повишение на цените на хранителните стоки в световен мащаб през 2006г., и това е причината още 100 милиона хора да страдат от хроничен глад и да живеят в бедност.
The situation has been exacerbated by the unprecedented and unpredicted steep increase in global food commodity prices in 2006, which has pushed a further 100 million people into chronic hunger and poverty.
Увеличението на цените на храните идва след десетилетия на тяхното понижаване в реално изражение.
The increase in food prices follows decades of decreasing food prices in real terms.
Докато в световните цени на потребителските стоки се забелязва известен спад, експертите предвиждат, че цените на хранителните стоки ще останат относително по-високи, отколкото в миналото, и че са нужни действия в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план, за да се осигури глобалното производство на храни и да се помогне на най-уязвимите групи да се задоволят основните си нужди от осигуряване на храна.
While there has been some easing of global commodity prices, experts predict that food prices will remain at a relatively higher level than in the past and that action is needed in the short, medium and long-term to secure global food production and to assist the most vulnerable to meet their basic food security needs.
От септември 2006 до февруари 2008 г. цените на селскостопанските стоки по света, изчислени в долари, са нараснали със 70%.
Between September 2006 and February 2008, world agriculture commodity prices rose by 70pc in dollar terms.
Световните хранителни запаси също са на критично ниско равнище.
Globally food stocks are also at a critically low level.
След Втората световна война хранителните запаси бяха достатъчни за една година, към 2003 г. стигаха за 133 дни, а през 2008 г. са само за 40 дни.
After World War II, there was one year’s supply of food in stock; by 2003 this had reduced to 133 days’ supply and to 40 days in 2008.
Тази нестабилност ще доведе до резки колебания в цените на храните и доходите в селското стопанство, което налага още по-големи усилия за стабилизиране на снабдяването с храни на разумни цени.
These price fluctuations will lead to dramatic swings in food prices and agricultural incomes, exacerbating efforts to provide a stable supply of food at reasonable prices.
Основното предизвикателство, пред което са изправени политиците е разработването на политики за селското стопанство и осигуряване на прехраната, които ще могат да задоволят нуждите на нарастващото население на земята, което се очаква да се увеличи с 40% до 2050 г., като търсенето на храна се очаква да се удвои дотогава.
A key challenge for policy makers is to design agriculture and food policies to meet the needs of an expanding world population which is expected to increase by 40% by 2050, with global demand for food, which is expected to double by then.
Трябва да се обърне повече внимание върху начините за смекчаване на най-неприятните последствия от повишаващите се цени за най-бедните хора в света.
The more immediate focus should be on how to alleviate the worst effects of rising food prices on the world’s poorest people.
Фондът от един милиард евро, предложен от Комисията на Европейския Съюз, за да се помогне на бедните развиващи се страни да закупят семена и торове е част от краткосрочните ответни мерки.
The Euro one billion fund proposed by the EU Commission to assist poor developing countries to buy seeds and fertilisers is part of that short-term response.
Нужни са, обаче, по-дългосрочните програми, за да може да се осигури храна, особено за развиващите се страни.
However, more medium and longer term responses are required to deal with food security, particularly in the developing world.
Това ще изисква изместване на фокуса към развитието на селското стопанство, научноизследователска дейност в тази област и осигуряването на консултации за селскостопанските производители в тези страни, като се търсят начини за стимулиране на селскостопанското производство в регионите, където то може да се развива.
This will require a re-focus on agriculture development, on agriculture research and on agriculture extension services in these countries, looking at ways to stimulate agriculture production in regions which can produce.
Съществува неотложна политическа необходимост от действие, като се има предвид, че в много от развиващите се страни повишените цени на хранителните продукти доведоха до бунтове и политически смутове.
There is a major political imperative to act, given that in many developing countries, higher food prices have led to food riots and political unrest.
Организацията на обединените нации предвижда, че тенденцията в цените на хранителните стоки ще върне с няколко години назад изпълнението на целите на новото хилядолетие, а именно, до 2015 г. броят на хората, които страдат от недохранване и глад да бъде намален наполовина.
The UN has predicted that the food price trend will push back by several years the attainment of the millennium development goals of halving the number of people suffering from hunger and malnutrition by 2015.
Освен това, има опасност финансовата и банковата криза да попречи на развитите страни да изпълнят ангажиментите за подпомагане на развиващите се страни.
In addition, there is a danger that the global financial and banking crisis could see developed countries reneging on their aid commitments to the developing world.
Докладчикът смята, че за това може само да се съжалява.
Your Rapporteur believes be regrettable.
Бюджетът за подпомагане на прехраната е под силен натиск поради по-високите цени на храните и необходимостта от значително увеличение на средствата за закупуване на резерв от хранителни стоки.
Food aid budgets have been severely challenged by higher food prices, with a need for greatly increased funding to buy emergency supplies of food.
Последствията от по-високите цени на потребителските стоки се влошиха още повече от действията, предприети от страните износителки на храни, които въведоха такси и ограничения за износа на хранителни продукти, опитвайки се да разрешат проблемите с прехраната на собствената си територия.
The impact of higher commodity prices has been exacerbated by actions taken by food exporting countries in placing export taxes and restrictions on food exports in attempts to address internal food security concerns.
Това ще изисква увеличаване на производителността в селското стопанство, което е трудно за постигане.
This will require productivity improvements in agriculture, which will be difficult to achieve.
От времето на Зелената Революция през шестдесетте и седемдесетте години на двадесети век производителността в селското стопанство намалява.
Since the Green Revolution of the 1960's and 1970's agricultural productivity growth has been in decline.
Степента на повишение на цените на хранителните продукти и дисбалансът в тяхното търсене и предлагане, който доведе до това повишение са непредсказуеми.
The extent of the food price hike and the food supply and demand balance that gave rise to it was largely unpredicted.
Това означава, че са необходими информационни системи на световно равнище, чрез които ще се наблюдават производството, потреблението и запасите, за да се знае предварително доколко драстични ще бъдат промените в нивата на продоволствените резерви.
This points to the need for information systems at a global level to monitor production, consumption and stock levels and to provide adequate advance warnings of dramatic changes in food stock levels.
Европейският съюз е най-големият донор на помощи в света и предоставя 60% от всички помощи за развитие.
The EU is the largest aid donor in the world contributing 60 per cent of overall development aid.
Ето защо ЕС е в уникална позиция и може да повлияе върху настоящата криза чрез по-добра съгласуваност на политиката си в търговията, селското стопанство и развитието и като застане начело на усилията в глобален мащаб за отстраняване на основните причини за кризата в осигуряване на прехраната.
It is in a unique position to exert influence on the current crisis by greater coherence in its trade, agriculture and development policies and in providing leadership at a global level to address the underlying causes of the food security crisis.
През осемдесетте години на двадесети век 17% от помощите бяха насочени към селското стопанство, а през 2006 г. те се свиха до 3%.
In the 1980´s some 17pc of development aid was directed towards agriculture, in 2006 this had fallen to just 3pc.
Политиката на Европейския съюз за осигуряване на прехраната е предмет на чл. 33 (39) на Римския договор, в който се поставят целите на Общата селскостопанска политика във вътрешен план, а именно:
EU food security policy is addressed in Article 33 (39) of the Treaty of Rome, which sets out the internal objectives of the Common Agriculture Policy, namely:
· да увеличи производството на селскостопански стоки чрез насърчаване на техническия прогрес и осигуряване на оптимално използване на производствените фактори, особено трудовия фактор;
● to increase agricultural productivity by promoting technical progress and ensuring the optimum use of the factors of production, in particular labour;
· да осигури добър жизнен стандарт на селскостопанските производители;
● to ensure a fair standard of living for farmers;
· да стабилизира пазарите;
● to stabilise markets;
· да осигури наличност на запаси;
● to assure the availability of supplies;
· да осигури разумни цени за потребителите.
● to ensure reasonable prices for consumers.
Докладчикът желае да покаже ролята на селскостопанската политика за осигуряване на прехраната на гражданите, и по-точно как Общата селскостопанска политика (ОСП) посреща необходимостта от осигуряване на храни в ЕС, и как това се отразява върху световната политика по прехраната.
Your Rapporteur seeks to address the role of agriculture policy in ensuring food security for citizens, specifically how the Common Agriculture Policy (CAP) is meeting the food security needs of the EU and how it impacts on global food security policies.
В доклада се разглежда как последователните реформи, въведени от ОСП, са изместили фокуса на селскостопанската политика на ЕС от количествено към качествено производство, и как това се съгласува с новата глобална политика по осигуряване на прехраната.
The report looks at how successive reforms of the CAP have shifted the focus of EU agriculture away from quantity to quality production and how this fits with the new global concerns about food security.
Проверката на състоянието на ОСП потвърждава промяната в ситуацията след премахване на субсидиите, плащани за изваждане на земя от производството, след което тази земя наново започна да се обработва.
The Health Check of the CAP acknowledges the new situation with the abolition of set-aside, bringing land back into production.
Но усилията за намаляване на ограниченията върху млечните продукти като стъпка към отмяна на млечните квоти не са толкова амбициозни.
But efforts to ease milk production restrictions in the run up to the abolition of the quota regime are less ambitious.
Разглежда се предизвикателството, произтичащо от изменението на климата, което изисква от селското стопанство да вземе участие в мерките за смекчаване на последствията от тях.
The challenge posed by climate change is addressed, with demands on agriculture to play its part in mitigation measures.
По ирония на съдбата, увеличението на земите, използвани за селскостопанско производство води до унищожаване на горите, а това значително влошава проблемите с изменението на климата.
Ironically, moves to increase the global land base for agriculture production which result in deforestation adds significantly to the problems of climate change.
Освен това в дългосрочен план изменението на климата ще се отрази негативно върху световното производство на храни.
In addition, world food production will be negatively affected as a result of climate change in the long term.
В доклада също така се обсъжда спорният въпрос за земеползването и поставянето на противоречиви цели на политиката.
The report also explores the contentious issue of land use and the issue of conflicting policy objectives.
Възможно ли е светът да посрещне нуждите, свързани с разработването на алтернативни възобновяеми източници на енергия, без това да се отрази на цените на храните в световен мащаб?
Can the world meet the need to develop alternative renewable energy sources without impacting on global food prices?
Може ли да се постигне баланс в производството на хранителни продукти, фуражи и горива?
Is there a balance to be struck between food, feed and fuel production.
Основният фактор за повишеното търсене на зърно и маслодайни семена в ЕС е производството на биоенергия.
The main driver of increased EU demand for grains and oilseeds is bio-energy.
Както действащите, така и заплануваните правни актове на ЕС за околната среда влияят върху селскостопанското производство, ето защо докладчикът призовава да се направи оценка на всички нови законодателни предложения относно осигуряването на прехраната.
EU environmental legislation, both current and planned does impact on farm production and your Rapporteur calls for assessments to be made of all new legislative proposals on food security.
За да се разреши проблема с осигуряването на прехраната е необходимо наново да се постави ударение върху научноизследователската и развойна дейност в областта на селското стопанство.
In order to meet the challenges of food security we need a renewed focus on agriculture research and development.
Изследванията трябва да се съсредоточат преди всичко върху проблемите, възникващи поради ограничените природни ресурси като вода и земя, въздействието на околната среда, изменението на климата и изчерпващите се запаси от фосилни горива, от които селското стопанство зависи в извънредно голяма степен.
In particular research needs to address the complex issues of scarce natural resources including water and land, environmental pressures, climate change and depleting supplies of fossil fuels on which agriculture is heavily dependent.
Преди всичко докладът е опит да се обърне внимание на пренебрегването на селското стопанство при разработването на редица бюджетни програми за подпомагане и призив за преразглеждане на селскостопанската политика и съответните програми, за да се отговори адекватно на нуждите на развиващите се страни.
Above all the report seeks to highlight the neglect of agriculture in successive development aid budget programmes and calls for a refocus on agriculture policy and programmes appropriate to the needs of developing countries.
Но в самия ЕС също е необходимо да се осигуряват и увеличават инвестициите в научноизследователската и развойна дейност, за да може сектора да се справи с новите предизвикателства и да повиши производителността си.
But within the EU there is also a need to ensure that investment in agriculture research and development is maintained and enhanced to allow the sector to meet new challenges and to improve productivity.
Основният проблем, който стои пред политиците е формулирането на политика, която ще осигури на селскостопанските производители – както в развиващите се, така и в развитите страни – приличен доход от производството на храни.
The key issue for policy makers is to devise policies which ensure that farmers – in both the developing and developed worlds earn a decent income from producing food.
Това е ключът към обезпечаване на прехраната, и ако пазарът не може да постигне това, то тогава това трябва да направи политиката.
This is key to securing food production and if the market cannot deliver this, then policies need to do so.
Тъй като по-високите цени на стоките са стимул за производството, ръстът в цените им напоследък се съпътства със значително повишение на разходите за материали, необходими за селскостопанското производство.
While higher commodity prices are a stimulus to production, increasing commodity prices in recent times have been matched by significant increases in farm input costs.
Освен това при прегледа на бюджета на ЕС за 2009 г. ще бъдат анализирани всички разходи и приходи.
In addition, the EU budget review of 2009 will examine all EU spending and receipts.
Няма съмнение, че бюджетът за ОСП ще бъде внимателно контролиран.
There is little doubt that the CAP budget will be carefully scrutinised.
При анализа трябва да се вземе предвид проблемът с осигуряване на прехраната и необходимостта от разработване на политика за по-надеждното й гарантиране.
This analysis must take into account the issue of food security and the need to develop policies which enhance food security.
Важно е да се отбележи, че провалените преговори със СТО в някакъв момент ще бъдат възобновени.
It is also worth noting that the failed WTO talks will, at some point, reopen.