natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Д. като има предвид, че емисиите на парникови газове, предизвикани от селското стопанство (включително от животновъдния сектор), намаляха с 20% в ЕС на 27-те за периода от 1999 г. до 2007 г. и в рамките на Европейския съюз частта на селското стопанство в емисиите на парникови газове намаля от 11% през 1990 г. на 9,3% през 2007 г., което се дължи по-специално на увеличаване на ефективността на селското стопанство на ЕС, непрекъснати иновации и използване на нови техники, както и на по-устойчиво използване на торовете и новите реформи на ОСП,
E. whereas GHG emissions from agriculture (including livestock farming) declined by 20% in the EU-27 between 1999 and 2007 and the proportion of the Union’s GHG emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of the increased efficiency of EU agriculture, constant innovations and the use of new techniques, the more effective use of fertilisers and the recent reforms of the CAP,
Е. като има предвид, че селското и горското стопанство са основните икономически сектори, които могат да улавят CO 2 , отделян в резултат от човешките дейности, да го запазват и съхраняват в почвата благодарение на капацитета си да играят ролята на резервоар и да го фиксират в растенията чрез фотосинтезата; като има предвид, че тези сектори разполагат следователно с голям потенциал за положително участие в усилията за смекчаване на затоплянето,
F. whereas agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store it in the soil by acting as sinks, and to fix it in plants through photosynthesis; whereas these sectors consequently have considerable potential to make a positive contribution to global warming mitigation efforts,
Ж. като има предвид, че глобалното затопляне вече се отразява по отрицателен начин върху селското стопанство в Европейския съюз (включително намаляване на водните ресурси, засоляване и по чести суши, опустиняване, силно увеличаване на количеството валежи през зимата и наводнения в северните части, застрашеност на ниско разположените крайбрежни зони от покачването на морското равнище и опасност от засоляване, явлението бури и други крайни метеорологични явления, ерозия и свличане на терени, както и размножаване на опустошаващи реколтата насекоми и разпространение на болести по животните и растенията и др.) и че очакваното ускоряване на тези явления би могло да има сериозни икономически, социални и екологически отражения върху селското и горското стопанство и туризма,
G. whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
З. като има предвид, че селското стопанство разполага както с капацитет за адаптиране , така и с капацитет за смекчаване на последиците от изменението на климата, благодарение на натрупаните познания и умения на селскостопанските производители, на една силна ОСП и на развитието на изследванията и иновациите, но и че са необходими значителни усилия, тъй като става въпрос за естествени процеси, които трудно се овладяват,
H. whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers’ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
И. като има предвид, че европейското селско стопанство представлява резерв от работни места, който е целесъобразно да се опазва и развива,
I. whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
Й. като има предвид, че селското стопанство остава жизнено важно за поддържането на активността на хората в европейските селски територии, по-конкретно посредством широкия набор от услуги, които земеделските стопани могат да предоставят на останалата част от обществото,
J. whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
К. като има предвид, че целите на Европейския съюз в областта на развитието на възобновяеми енергийни източници пряко засягат селското стопанство, и че това развитие може значително да допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове,
K. whereas the Union’s objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
Л. като има предвид, че една от основните функции на селското стопанство на ЕС е да осигурява хранителни продукти за населението на Съюза,
L. whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union’s population,
М. като има предвид, че Европейският съюз трябва да бъде лидер в борбата срещу глобалното затопляне,
M. whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
Принос на селското стопанство на Европейския съюз към усилията за смекчаване на затоплянето
Contribution of EU agriculture to global warming mitigation efforts
- -техниките, съчетаващи адаптирана и опростена обработка на почвата, гарантираща растително покритие (като например намалена обработка или без обработка, запазване на остатъците от реколта в нивите) и позволяващи междинни култури и ротация на културите, което от своя страна максимизира фотосинтезата и благоприятства обогатяването на почвите с органични вещества, както бе доказано чрез проекта SoCo, лансиран по инициатива на Европейския парламент;
– simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation;
- опазването и развитието на залесяването и повторното залесяване, развитието на горското земеделие, засаждането на живи плетове, развитието на гористи зони в парцелите, на тревисти системи за постоянни или временни пасища;
– the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
- въвеждане на методи за стопанисване, чрез които уловеният от горите въглерод може да се съхранява в тях по-дълго;
– the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
- по-добро стопанисване на земите и минералите и позходящо опазване на земите, богати на въглерод, като торфищата и влажните зони (отглеждане на подходящи растения, като тръстики, вместо пресушаване);
– better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
- модернизацията на земеделските стопанства (изолация на сгради, енергоспестяващо оборудване, използване на възобновяеми енергии) и по-ефективни производствени вериги,
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
- съвременни технологии за хранене на животните, разпръскване/използване на естествените торове и за складиране, чрез които емисиите на метан могат да бъдат значително намалени;
– modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
- енергийно оползотворяване на биомасата, получена при производството на хранителни продукти, което не само води до използването на отпадъци и странични продукти, но и допринася за намаляването на емисиите на CO 2 ;
– the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO 2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
- отглеждането на дървесни и тревни енергийни растения (култури) в заливните долини и влажните зони, върху песъчливи почви и площи, които са по-слабо пригодени за селскостопански цели, за да се абсорбира СО 2 и да се увеличи улавянето на въглерод;
– the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO 2 absorption and carbon sequestration;
- план за действие за най-засегнатите зони: използване на сортове растения, устойчиви на климатичните параметри, адаптиране на графика на селскостопанските дейности спрямо новите условия, залесяване, изграждане на оранжерии, управление на водните ресурси в селското стопанство, облагородяване на замърсените терени;
– an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
- друг аспект трябва да бъде дългосрочен план за премахване на причините, водещи до изменения на климата, чрез насърчаване на световна икономика, основана върху намаляване на емисиите на CO 2 , съчетана с подкрепа за енергийната сигурност.
– the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO 2 emissions, combined with the promotion of energy security;
15. във връзка с това посочва, че вместо изкуствен тор трябва да е възможно да се използват остатъчни продукти от ферментатори за производство на биогаз, без те да попадат в категорията „животински торове“, като по този начин може да се намали до голяма степен използването на изкуствен тор;
Draws attention, in this context, to the need to be able to use digestate from manure fermentation installations for biogas production as a substitute for artificial fertiliser without its falling into the category of ‘livestock manure’, so that the use of artificial fertiliser can be further reduced;
20. подчертава, че положението на Европейския съюз като най-големият вносител на селскостопански продукти води до по-висока стойност на въглеродните емисии в сравнение с европейските земеделски стопанства поради често пъти по-ниските екологични критерии в третите страни, както и поради емисиите, отделяни при транспорта на дълги разстояния, и обезлесяването; счита в тази връзка, че е необходимо е да се информират потребителите посредством целева стратегия за осведомяване, относно ползите от здравословно и балансирано хранене с регионални и сезонни продукти с високо качество, произхождащи от устойчиво селскостопанско производство и чийто въглероден отпечатък би могъл да се разграничава от въглеродния отпечатък на вносните продукти; счита в тази връзка, че е необходимо да се компенсират по справедлив начин усилията на европейските земеделски стопани за намаляване на емисиите им и да се насърчи разнообразяването на местните производства (по-специално чрез развиване на производството на растителни протеини в ЕС).
Emphasises that the Union’s position as the leading importer of agricultural produce results in a higher carbon cost than that generated by European farms, owing to the lower environmental standards often found in non-EU countries, coupled with long-distance transport emissions and deforestation; takes the view that there is a need to inform consumers, by means of a targeted communication strategy, of the benefits of a healthy, balanced diet made up of high-quality regional and seasonal items produced by a sustainable and efficient agriculture, the carbon footprint of which could be differentiated from those of imported products; takes the view also that there is a need to compensate European farmers fairly for their efforts to reduce emissions, and to encourage local farms to diversify (inter alia by developing EU production of plant proteins);
Мерки за адаптиране на европейското селско стопанство към последствията от затоплянето
Measures to help EU agriculture adapt to the effects of global warming
– средното затопляне на климата, от една страна;
– overall global warming;
26. счита, че ОСП трябва да се съсредоточи върху управлението на ресурсите по един по-устойчив и ефикасен начин и че това трябва да бъде отчетено при предстоящата реформа на ОСП, включително например:
Takes the view that the CAP must focus on the management of resources in a more sustainable and efficient way and that this must be taken into account in the forthcoming reform of the CAP, including for example:
- оптимално управление на водните ресурси (по-ефективни напоителни системи, използване на пречистени води, практики за икономично използване на водни ресурси в обработваните площи, водозадържащи съоръжения по хълмовете и т.н.), засилена отговорност на ползвателите;
– optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
- избор на сортовите растения, по-конкретно на такива, които са селекционирани поради тяхната издръжливост на екстремни условия, и ротация на културите, адаптирани в зависимост от суша, болести и др.;
– choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
- опазване на почвите (като се гарантира тяхната органична материя) от водна и въздушна ерозия;
– protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
- засаждане на редици от дървета, живи плетове или залесени площи, ограждащи парцелите с цел задържане на водите, ограничаване на оттичането и използването им за защитни пояси срещу вятър и заслони за помощници на културите като опрашващи насекоми;
– planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
- запазване на пасищата и поощряване на пасищното животновъдство;
– preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
- мерки за наблюдение и контрол на болестите; във връзка с това изглежда необходимо създаването на национални, а след това и европейски механизми за проследяване на тяхната появя и повторни проявления;
– monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
- мерки за наблюдение и контрол на насекомите; във връзка с това трябва да се разработят механизми за проследяване на потенциала за тяхното разпространение и фитосанитарни мерки (засилени проверки на границите и чувствителните места, като например разсадниците и летищата, мерки за биологична сигурност);
– undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
- Възстановяване на деградирали земи;
– restoring damaged areas;
- климата, и управление на горите с оглед намаляване на рисковете от пожари;
– maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
Въздействия върху европейския селскостопански модел
Implications for the European agricultural model
- възстановяване на капацитета за производство и защита на природните екосистеми, селскостопанските култури и други ресурси, засегнати от суша и опустиняване или от наводнения;
– restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
- подобряване на практиките за използване на водните ресурси, почвата и растителността, които с времето показаха, че са изчерпаеми;
– improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
- приемане на мерки по определяне, подобряване и насърчаване на сортовете растения и породите животни в зоните, засегнати от суша и/или от опасност от засушаване;
– identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
- подобряване на мерките по превенция;
– improving preventive measures;
44. счита, че Европейският съюз трябва да запази водещата си позиция в борбата срещу изменението на климата, като това не бива да се поставя на второ място поради настоящите икономически трудности;
Takes the view that the European Union should maintain its leading position in the battle against climate change, and that it should not slip to number two as a result of the current economic difficulties;
Изменението на климата е неоспорима действителност.
Climate change is an irrefutable fact.
Средните температури на планетата са се повишили с близо 0,8°C за един век и мнозинството учени очаква затоплянето да се ускори още повече до края на 21-ви век поради историческото натрупване на парникови газове (ПГ) в атмосферата.
Global average temperatures have risen by nearly 0.8°C in a century, and most scientists expect global warming to speed up further by the end of the 21st century as a result of the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere.
Междуправителствената група от експерти по изменението на климата (GIEC) оцени това повишаване между +1,1°C (в най-добрия случай) и + 6,4°C с всички съответни негативни последици за екосистемите, чийто мащаб в момента е трудно да си представим.
The IPCC estimates that temperatures will increase by between 1.1°C (best-case scenario) and 6.4°C, with numerous adverse effects on ecosystems, on a scale difficult to imagine at present.
Селското стопанство е пряко засегнато, тъй като то управлява земните ресурси, като осигурява препитание на човечеството.
Agriculture is directly affected, since it manages the land resources necessary to human survival.
Селското стопанство е в основата на част от емисиите на парникови газове, като в същото време е силно изложено на въздействието от изменението на климата.
It is responsible for a percentage of GHG emissions while also being very vulnerable to the effects of climate change.
В рамките на ЕС селското стопанство представлява близо 9% от тези емисии, а затоплянето вече има осезаеми въздействия, най-забележимите от които са увеличаването на сушата в южните страни и покачването на нивото на водите на север.
Agriculture accounts for 9% of the EU’s GHG emissions, and the effects of global warming are already being felt, most notably increased drought in southern countries and the rising sea level in northern countries.
Селското стопанство обаче може да спомогне и за разрешаването на тези проблеми.
However, agriculture can also contribute to solving these problems.
То разполага със значителен потенциал за активно и положително участие в усилията за смекчаване на затоплянето в рамките на силна обща селскостопанска политика в служба на устойчиво и икономически жизнено развитие.
It has considerable potential to play an active, positive role in global warming mitigation efforts as part of a strong common agricultural policy geared to sustainable and economically viable development.
Селското стопанство има и капацитета да се адаптира към последиците от промените на пазарите, като се опира на уменията и познанията на селскостопанските производители, професионалното обучение, консултирането в областта на селското стопанство и развитието на изследванията и нововъведенията.
It is also capable of adapting to the effects of the changes taking place, with the help of farmers’ know-how, vocational training, the farm advisory system and research and innovation developments.
Отговорност на селското стопанство за изменението на климата
Agriculture ’ s responsibility for climate change
Според Европейската агенция за околна среда през 2007 г. селското стопанство е представлявало 9,3% от общите емисии на ПГ в ЕС-27 (включително 5% от емисиите на азотен протоксид и 4,3% от емисиите на метан, като делът на CO 2, свързан със селскостопанското производство, е незначителен), срещу 11% през 1990 г.
According to the European Environment Agency, agriculture accounted for 9.3% of total GHG emissions in the EU-27 in 2007 (including 5% of nitrous oxide emissions and 4.3% of methane emissions, but only a minimal proportion of CO 2 emissions), compared with 11% in 1990.
Азотният протоксид (N 2 O) се отделя от азотните торове с органичен и минерален произход, а метанът (CH 4 ) се получава основно от отделителния процес при животните, складирането и разстилането на естествени торове.
Nitrous oxide (N 2 O) is emitted by organic and mineral nitrogen fertilisers, while methane (CH 4 ) comes primarily from livestock digestive processes and the storage and application of liquid manure.
Спадът на селскостопанските емисии, констатиран в ЕС от 1990 г. нататък, е свързан с намаляването на добитъка, по-устойчивото използване на торове и по-доброто управление на оборските торове.
The drop in agricultural emissions recorded in the EU since 1990 is the result of smaller herds, more sustainable fertiliser use and better manure management.
Принос на европейското селско стопанство към усилията за смекчаване
EU agriculture ’ s contribution to mitigation efforts
- Вътрешно измерение
– Internal aspects
· Опазване на почвите за намаляване и складиране на емисиите от CO 2 :
· Soil conservation with a view to reducing and storing CO 2 emissions:
Селското и горското стопанство са основните икономически сектори, които могат да улавят CO 2, получен в резултат на човешка дейност, да съхраняват и складират въглерод в почвите благодарение на капацитета си на резервоари, както и да го фиксират в растенията чрез фотосинтеза.
Agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store carbon in the soil by acting as reservoirs, and to fix carbon in plants through photosynthesis.
ОСП следователно трябва да насърчава селскостопанските практики, позволяващи да се ограничи изхвърлянето на парникови газове и/или да подобри фиксирането на въглерод.
The CAP must therefore encourage farming practices that limit GHG emissions and/or improve carbon fixation.
Следва да се развива биологичното земеделие и интегрираните практики за борба, които са част от ефективните системи от екологична гледна точка.
Organic farming and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems necessitating further development.
Необходимо е обаче да се намерят и решения за преход към по-устойчиво селско стопанство за останалите системи, които заемат по-голямата част от селскостопанските площи.
However, ways must also be found to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland.
Тези решения съществуват.
Such solutions do exist.
ОСП трябва да отчита опита, показващ, че техниките (например консервативното земеделие), съчетаващи опростена обработка на земята, гарантираща растително покритие (намалена обработка или без обработка, запазване на остатъците от реколта в нивите) и насърчаващи междинните култури и ротацията на културите, позволяват да се увеличи до максимум фотосинтезата и благоприятстват обогатяването на почвите с органични материи.
In particular, the CAP must take account of experiments showing that practices (such as conservation farming) involving simplified cultivation techniques (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) provide plant cover and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter.