natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Справяне с изменението на климата и световната криза
Tackling climate change and the global crisis
Богатите страни носят вината за настоящата финансова и икономическа криза и кризата с изменението на климата.
Rich countries are to blame for the current financial, economic and climate change crises.
Бедните страни са най-силно засегнати.
Poor countries are the hardest hit.
Борбата срещу последствията от изменението на климата на юг ще струва над 100 милиарда долара на година, а срещу тези от икономическия спад, поне още толкова.
Fighting off climate change in the south will cost over USD 100 billion a year and the economic downturn at least as much again.
Трябва да намерим начин да запълним тази празнина във финансирането.
Somehow we must plug this funding gap.
Би било недопустима грешка да се използват средства, които вече са отделени за намаляване на бедността.
It would be an unacceptable error to raid funds already set aside for poverty reduction.
Допълняемостта е единственият изход.
Additionality is the only way.
Освен това, емисиите на въглероден диоксид на развиващите се страни се е удвоил през последните 15 години.
In addition, developing countries' CO2 emissions have doubled over the last 15 years.
ЕС може да помогне в борбата срещу енергийната бедност и замърсяването и чрез трансфер на технологии, насочени към генерирането на чиста енергия и създаване на зелени работни места.
The EU can help fight energy poverty and pollution at the same time through technology transfer aimed at generating clean energy and creating 'green' jobs.
Управление и права
Governance and rights
Доброто управление означава общества, които поддържат правата и интересите на всички свои граждани.
Good governance means societies upholding the rights and interests of all their citizens.
То не означава повече ограничения и не може да бъде процес на ръководене отгоре-надолу.
It does not mean more conditionality and cannot be a top-down process.
ЕС следва да възприеме подход, основан на правата и насочен към хората.
The EU should embrace a rights-based, people-centred approach.
Ние трябва да се борим срещу дискриминацията на малцинствата, независимо дали на расова, религиозна, езикова или сексуална основа, както и на деца и хора с увреждания и не трябва да оставяме нарушаването на основните права на човека ненаказано, независимо от обстоятелствата.
We must fight discrimination of minorities, be they racial, religious, linguistic or sexual, as well as children and people with disabilities, and should not shrink from sanctioning breaches of fundamental human rights, wherever they occur.
За да гарантираме добър контрол, отчетност и демокрация, трябва да насърчаваме развиващите се страни да ангажират парламентите и гражданските общества на всички етапи от формулирането и прилагането на политики.
To ensure proper scrutiny, accountability and democracy, we must encourage developing countries to involve parliaments and civil society at all stages of policy formulation and implementation.
Право на прехрана
Right to food
Правото на прехрана е в основата на всички останали права на човека.
The right to food underpins all other human rights.
Постигнат е тревожно малък напредък в решаването на проблема с недохранването, който дори отбеляза връщане назад през последната година, поради кризата с цените на храните, като върна 100 милиона души в капана на глада.
There has been alarmingly little headway on tackling malnutrition, which even went backwards last year due to the food-price crisis, throwing 100 million more people back into the hunger trap.
ЕС следва да се гордее с инструмента за прехрана от 2008 г., но е очевидно, че той е просто капка в морето.
The EU should be proud of the 2008 'Food facility' but it is clearly just a drop in the ocean.
Европа трябва да подпомага земеделието и осигуряването на прехраната в развиващите се страни с политически, финансови и технически средства.
Europe needs to encourage farming and food security in developing countries, politically, financially and technically.
Ние трябва да върнем отново на водещо място в дневния ред селското стопанство, осигуряването на прехраната и постигането на самодостатъчност на регионално равнище след години на пренебрегване.
We must push agriculture, food security and regional self-sufficiency back up the agenda, after years of neglect.
Не можем повече да подкопаваме дейността на бедните земеделски производители с нашите субсидии за износ като правим дъмпинг на цените на нашето производство или като ги принуждаваме да отварят пазарите си твърде много и твърде бързо.
We can no longer undermine poor farmers with our export subsidies, by dumping our produce or by forcing them to open up their markets too far and too fast.
Вярно е, че трябва да защитаваме нашите земеделски производители, но когато става въпрос за милиони гладуващи деца, моралната дилема е ясна.
Yes we have to protect our own farmers but when we are talking about millions of starving children then the moral dilemma is clear.
Образование за развитие и „егоистичният ген“
Development education & the 'selfish gene'
За щастие, девет от десет европейци подкрепят помощта за развитие, а голяма част подкрепя увеличаването на ОПР.
Fortunately, nine out of ten Europeans are in favour of development aid and a large majority backs increasing ODA.
Въпреки това, намаляването на скептицизма е непрекъснат процес, особено когато вътрешните икономики са пред срив.
Nonetheless, rolling back scepticism is an ongoing process, particularly when domestic economies nosedive.
Затова Европа трябва да увеличи усилията, за да убеди своите граждани, че ОПР представлява добре похарчени средства, независимо дали от морална гледна точка или от гледна точка на личния интерес, т. е. геополитическа стабилност, незаконни имиграционни потоци, надеждни доставки на минерали и т. н.
So Europe needs to step up efforts to reassure its citizens that ODA is money well spent, whether from a moral standpoint or out of self-interest, i.e. geopolitical stability, illicit migration flows, reliable mineral supplies, etc.
Нашите партньори донори
Our donor partners
САЩ е под ново управление.
The USA is under new management.
Китай все повече демонстрира силата си, а другите нововъзникващи икономики постепенно навлизат на световната сцена.
China is increasingly flexing its muscles and other emerging economies are gradually entering the scene.
Ние следва да подобрим трансатлантическия диалог относно развитието и да включим нови донори за повече ОПР, по-последователни действия и за да се уверим, че бедните страни имат изцяло думата при определянето на своите собствени стратегии за развитие.
We need to enhance our transatlantic dialogue on development and engage with new donors for more ODA, more coherent action and to make sure poor countries have a full say in their own development strategies.
Е. Заключение – неотложни предизвикателства
F. Conclusion — our urgent challenge
Постигането на ЦХР въпреки всички препятствия е огромно и неотложно предизвикателство.
Achieving the MDGs, against all the odds, is a huge challenge and an urgent one.
Ако успеем, това ще означава достоен живот за стотици милиони хора и разликата между живота и смъртта за милиони други хора.
If we do it, it will mean a decent life for hundreds of millions, and the difference between life and death for millions more.
През юни ЕС трябва да възприеме смела, последователна позиция и да поведе световната общност на срещата на високо равнище на ООН за преглед на изпълнението на ЦХР отвъд целите за 2015 г. и занапред.
The EU must adopt a brave, coherent position in June and lead the global community at the UN review summit, beyond that to 2015 and onwards.
През 2000 г. светът си даде обещание.
In 2000 the world made itself a promise.
Наше морално задължение е да изпълним това обещание.
It is our moral obligation to keep that promise.
СТАНОВИЩЕ НА КОМИСИЯТА ПО МЕЖДУНАРОДНА ТЪРГОВИЯ
OPINION OF THE COMMITTEE ON INTERNATIONAL TRADE
относно напредъка по отношение постигането на Целите на хилядолетието за развитие: междинен преглед в рамките на подготовката за срещата на високо равнище на ООН през септември 2010 г
on progress towards the achievement of the Millennium Development Goals: mid-term review in preparation of the UN high-level meeting in September 2010
Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, Daniel Caspary, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, Daniel Caspary, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Josefa Andrés Barea, George Sabin Cutaş, Albert Deß, Béla Glattfelder, Elisabeth Köstinger, Georgios Papastamkos, Jarosław Leszek Wałęsa
Josefa Andrés Barea, George Sabin Cutaş, Albert Deß, Béla Glattfelder, Elisabeth Köstinger, Georgios Papastamkos, Jarosław Leszek Wałęsa
Thijs Berman, Michael Cashman, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Maurice Ponga, Michèle Striffler, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Thijs Berman, Michael Cashman, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Maurice Ponga, Michèle Striffler, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Kriton Arsenis, Krzysztof Lisek, Miguel Angel Martínez Martínez, Emma McClarkin, Cristian Dan Preda
Kriton Arsenis, Krzysztof Lisek, Miguel Angel Martínez Martínez, Emma McClarkin, Cristian Dan Preda
Sylvie Guillaume, Jolanta Emilia Hibner, Anna Ibrisagic, Derek Vaughan, Marie-Christine Vergiat
Sylvie Guillaume, Jolanta Emilia Hibner, Anna Ibrisagic, Derek Vaughan, Marie-Christine Vergiat
относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски банков орган
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European Banking Authority
PE 438.408v03-00
PE 438.408v03-00
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ...........................................................................................141
EXPLANATORY STATEMENT............................................................................................130
СТАНОВИЩЕ на комисията по конституционни въпроси .....................145
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ..............................133
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети ...........................................................199
OPINION of the Committee on Budgets ...............................................................182
СТАНОВИЩЕ на комисията по правни въпроси ...........................................207
OPINION of the Committee on Legal Affairs ....................................................189
относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно за създаване на Европейски банков орган
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European Banking Authority
– като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета ( COM(2009)0501 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0501 ),
– като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението е внесено от Комисията ( C7‑0169/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0169/2009 ),
– като взе предвид член 294, параграф 3 и член 114 от Договора за функционирането на ЕС,
– having regard to Article 294(3) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
Становище от 22 януари 2010 г. (все още непубликувано в Официален вестник). ,
Opinion of 22 January 2010 (not yet published in the Official Journal). ,
– като взе предвид доклада на комисията по икономически и парични въпроси и становищата на комисията по правни въпроси, комисията по бюджети и комисията по конституционни въпроси ( A7‑0166/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Legal Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Constitutional Affairs ( A7‑0166/2010 ),
3. подчертава, че разпоредбите в точка 47 от МИС следва да се приложат при учредяването на Органа; изтъква, че в случай че законодателният орган вземе решение за учредяването на Органа, Парламентът ще започне преговори с другото подразделение на бюджетния орган с цел да се постигне своевременно споразумение относно финансирането на Органа съгласно съответните разпоредби на МИС;
Underlines that the provisions of point 47 of the IIA should be applied for the setting-up of the Authority; stresses that, should the legislative authority decide in favour of setting up the Authority, Parliament will enter into negotiations with the other arm of the budgetary authority with a view to coming to a timely agreement on the financing of the Authority in line with the relevant provisions of the IIA;
за създаване на Европейски банков орган
establishing a European Banking Authority
за създаване на Европейски надзорен орган (банкова дейност)
establishing a European Supervisory Authority (Banking)
(Това изменение важи за целия текст.)
(This amendme nt applies throughout the text. )
Моделите за надзор на национално равнище не успяват да се пригодят към финансовата глобализация и интегрираните и взаимосвързани европейски финансови пазари, където много финансови компании извършват трансгранични операции.
Nationally-based supervisory models have lagged behind the financial globalisation and the integrated and interconnected reality of European financial markets, in which many financial firms operate across borders.
Кризата разкри сериозни слабости по отношение на сътрудничеството, координацията, последователното прилагане на законодателството на Съюза и доверието между националните надзорни органи.
The crisis exposed shortcomings in the area of cooperation, coordination, consistent application of U nion law and trust between national supervisors.
(1a) Още дълго преди настъпването на финансовата криза, Европейският парламент отправяше редовно призиви за засилване на реалната равнопоставеност на всички заинтересовани лица на равнището на Съюза, като същевременно изтъкваше наличието на значителни пропуски в осъществявания от Съюза надзор над все по-интегрираните финансови пазари (в резолюцията си от 13 април 2000 г. относно съобщението на Комисията „Прилагане на рамката за финансовите пазари: план за действие 1 , в резолюцията си от 25 ноември 2002 г. относно правилата за пруденциалния надзор в Европейския съюз 2 , в резолюцията си от 11 юли 2007 г. относно политиката в областта на финансовите услуги (2005-2010 г.) – Бяла книга (2007 г.) 3 , в резолюцията си от 23 септември 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно хедж фондовете и фондовете за частно участие 4 , в резолюцията си от 9 октомври 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно последващи мерки при процеса „Ламфалуси“: бъдеща структура на надзора 5 , в резолюцията си от 22 април 2009 г. относно измененото предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно предприемането и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност ІІ) 6 и в резолюцията си от 23 април 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно агенциите за кредитен рейтинг 7 ).
( 1a ) L ong before the financial crisis the European Parliament was already call ing regularly for the reinforcement of a true level playing field for all actors at Union level while pointing out significant failures in the Union 's supervision of ever more integrated financial markets ( (in its resolutions of 13 April 2000 on the Commission communication on implementing the framework for financial markets: Action Plan 1 , of 25 November 2002 on prudential supervision rules in the European Union 2 , of 11 July 2007 on financial services policy (2005-2010) – White Paper 3 , of 23 September 2008 with recommendations to the Commission on hedge funds and private equity 4 , of 9 October 2008 with recommendations to the Commission on Lamfalussy follow-up: future structure of supervision 5 , of 22 April 2009 on the amended proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance (Solvency II) 6 and of 23 April 2009 on the proposal for a regulation of the European parliament and of the Council on Credit Rating Agencies 7 ) .
3 OВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. xx.
3 OJ C 175 E, 10.7.2008, p. xx.
4 OВ C 8 E, 14.1.2010 г., стр. 26.
4 OJ C 8 E, 14.1.2010, p.
(2) Публикуваният на 25 февруари 2009 г. доклад, изготвен по поръчка на Европейската комисия от експертната група на високо равнище, председателствана от г-н Jacques de Larosière, достигна до заключението, че е необходимо подсилване на надзорната рамка, за да се намали рискът от бъдещи финансови кризи, както и тяхната сериозност.
(2) A report published on 25 February 2009 by a high-level group of experts chaired by J. de Larosière, requested by the Commission, concluded that the supervisory framework needed to be strengthened to reduce the risk and severity of future financial crises.
Той препоръча по-мащабни реформи на надзорната структура на финансовия сектор на Общността .
It recommended far-reaching reforms to the structure of supervision of the financial sector in the Community .
Експертната група също така направи извода, че следва да бъде създадена Европейска система за финансов надзор, която да включва три Европейски надзорни органа — един за банково дело, един за ценни книжа и един за застраховане и професионално пенсионно осигуряване, както и да се създаде Европейски съвет за системeн риск.
That group of experts also concluded that a European System of Financial Supervisors should be created, comprising three European Supervisory Authorities, one for the banking sector, one for the securities sector and one for the insurance and occupational pensions sector, and the creation of a European Systemic Risk Council.
(2) Публикуваният на 25 февруари 2009 г. доклад, изготвен по поръчка на Европейската комисия от експертната група на високо равнище, председателствана от г-н Jacques de Larosière (доклад „дьо Ларозиер“) , достигна до заключението, че е необходимо подсилване на надзорната рамка, за да се намали рискът от бъдещи финансови кризи, както и тяхната сериозност.
(2) A report published on 25 February 2009 by a high-level group of experts chaired by J. de Larosière (the de Larosière Report) , requested by the Commission, concluded that the supervisory framework needed to be strengthened to reduce the risk and severity of future financial crises.
Той препоръча да се извършат реформи на надзорната структура на финансовия сектор на Съюза .
It recommended reforms to the structure of supervision of the financial sector in the Union .
Препоръките в доклада представляваха най-ниското равнище на промени, което експертите счетоха за необходимо, за да се избегне подобна криза в бъдеще.
Th e recommendations in the r eport represented the lowest level of change that the experts qualified as necessary to avoid a similar crisis to take place in the future.
(3) В Съобщението си „Движеща сила за възстановяването на Европа“ от 4 март 2009 г. Комисията предложи да представи проект за законодателство, с което да бъде създадена Европейска система за финансов надзор и Европейски съвет за системен риск, а в своето Съобщение „Европейски финансов надзор“ от 27 май 2009 г. даде повече подробности относно вероятната структура на подобна нова надзорна рамка.
(3) The Commission in its Communication of 4 March 2009 entitled "Driving European Recovery" proposed to bring forward draft legislation creating a European System of Financial Supervisors and a European Systemic Risk Board, and in its Communication of 27 May 2009 entitled "European Financial Supervision" provided more detail about the possible architecture of such a new supervisory framework.
(3) В съобщението си „Движеща сила за възстановяването на Европа“ от 4 март 2009 г. Комисията предложи да представи проект за законодателство, с което да бъде създадена Европейска система за финансов надзор и Европейски съвет за системен риск, а в своето съобщение „Европейски финансов надзор“ от 27 май 2009 г. даде повече подробности относно вероятната структура на подобна нова надзорна рамка , без да включва обаче всички препоръки, отправени в доклада „дьо Ларозиер“ .
(3) In its Communication of 4 March 2009 entitled "Driving European Recovery " , the Commission proposed to bring forward draft legislation creating a European System of Financial Supervisors and a European Systemic Risk Board, and in its Communication of 27 May 2009 entitled "European Financial Supervision" , it provided more detail about the possible architecture of such a new supervisory framework but did not include all the recommendations made in the d e Larosière Report .
(4a) На 2 април 2009 г., в своето изявление относно „Глобалния план за възстановяване и реформа“, държавните и правителствените ръководители от Г-20 изразиха своята воля да изградят по-здрава и по-последователна в световен мащаб регулаторна и надзорна система за бъдещия финансов сектор, която да насърчава устойчивия растеж в световен мащаб и да отговаря на потребностите на деловите среди и гражданите.
(4a) On 2 April 2009, t he G-20 leaders expressed in their statement 'The Global Plan for Recovery and Reform' their will "to build a stronger, more globally consistent, supervisory and regulatory framework for the future financial sector, which will support sustainable global growth and serve the needs of business and citizens".
На срещата на най-високо равнище в Питсбърг през 2009 г., държавните и правителствените ръководители от Г-20 отправиха искане към МВФ да изготви доклад относно начините, по които финансовият сектор може да окаже справедлив и съществен принос за покриване на разходите, свързани с действията на правителствата за стабилизиране на банковата система.
A t the 2009Pittsburg summit , the G-20 leaders, requested for the IMF to prepare "a report ... with regard ... as to how the financial sector could make a fair and substan t ial contribution towards paying for any burden associated with government interventions to repair the banking system".
В междинния доклад от 16 април 2010 г., изготвен в отговор на това искане и озаглавен „Справедлив и съществен принос на финансовия сектор“, се посочва, наред с другото, че преките бюджетни разходи, свързани с недостатъците на финансовия сектор, следва да се ограничават и да се покриват чрез вноски за финансова стабилност , свързани с надежден и ефективен механизъм за преодоляване на кризи.
The interim report of 16 April 2010 entitled , ' A Fair and Substan t ial Contribution by the Financial Sector ', which was written to meet th at request, stated , inter alia, that "the direct fiscal cost of financial sector failures should be contained and covered by a Financial Stability Contribution (FSC) linked to a credible and effective resolution mechanism.
Вноските за финансова стабилност биха осигурили, че секторът спомага за посрещане на разходите, свързани с евентуалното разрешаване на кризи, и биха намалили системния риск.
The FSC would ensure that the industry helps meet the costs of any potential resolution and would reduce systemic risk.
Ако механизмите за преодоляване на кризи се създадат по целесъобразен начин, в бъдеще ще се избегне това, правителствата да се оказват принудени да компенсират загубите на институции, които са прекалено важни, прекалено големи или прекалено взаимосвързани с други институции, за да се допусне техният фалит.
If defined properly, resolution mechanisms will avoid governments in the future being forced to bail out institutions too important, too big or too interconnected to fail".