natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Социално измерение и измерение, свързано със заетостта, на стратегията за намиране на изход от кризата
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
Въздействието на демографските промени и стратегията за заетостта
The impact of demographic change and the employment strategy
Устойчивост на системите за социална защита
The sustainability of social protection systems
Координиране на конюнктурните политики и структурните реформи
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Прилагането на бюджетната политика е дейност от първостепенно значение в икономическата политика на държавите-членки.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Пактът за стабилност и растеж ограничава свободата им за провеждане на дискреционни политики.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
Преразглеждането на пакта от 2005 г. определя извънредните условия, при които тези граници могат да бъдат временно нарушени, за да се позволи на автоматичните стабилизатори да се задействат.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
Сега е необходимо да се определят показателите за "възстановяваща се икономика", за да се уточни в кой точно момент трябва да се приложат мерките за излизане от кризата.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Икономистите са единодушни, че икономика с пълна заетост е икономика, при която производственият капацитет се оползотворява в пълна степен.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
В действителност, това се случва когато процентът на използване на производствените мощности надвишава 85%.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Следователно може да се каже, че под известен праг на растеж, са необходими бюджетни и парични мерки за стимулиране.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Що се отнася до икономическата ситуация в Европейския съюз, 2009 г. се характеризираше със свиване на производството и изключително нисък процент на използване на производствените мощности, възлизащо средно на 71%.
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Подемът е нестабилен - още повече поради факта, че той се дължи на натрупването на запаси от предприятията и лекото увеличение на износа.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
В по-голямата част от страните от ЕС потреблението се запазва на същото равнище, а инвестициите продължават да са ниски поради спада в поръчките.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
Оттук произтича снижаване на потенциала на растеж в европейските икономики.
This is reducing European economies’ growth potential.
За да уточни момента, в който политиките за излизане от кризата трябва да се ускорят, Комисията би могла да има предвид едно просто правило.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
До момента, в който процентът на използване на производствените мощности е по-нисък от нормалното равнище, неконвенционалните мерки трябва да се запазят.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
В момента, в който икономиката достигне това равнище, мерките обезпечаващи завръщането към бюджетно равновесие (като разпределяне на излишъците по първичния бюджет с оглед намаляване на дълга) могат да бъдат приложени.
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
В търсене на критерий за устойчивост на публичните финанси
Towards a sustainability criterion for public finances
Съобщението на Комисията признава необходимостта да се прилагат неконвенционалните мерки докато икономиката не бележи ръст и създава проблем за устойчивостта в дългосрочен период на публичните финанси.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
При все това, както се подчертава в съобщението „не съществува ясно определение на понятието устойчив дълг“
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Работен документ, придружаващ съобщението на Комисията до Европейския парламент относно озаглавено дългосрочната устойчивост на публичните финанси за възстановяваща се икономика, от 14 октомври 2009 г. и „не съществува определена горна граница за равнищата на устойчива задлъжнялост“.
Companion report to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009. and ‘there is no defined upper limit to sustainable debt levels.
Границите на устойчивостта се различават в отделните държави и за отделните периоди от време“.
Limits to sustainability differ across countries and time.’
Тя е обезпокоена относно отрицателното въздействие на остаряването на населението, както и на тенденцията за увеличаване на социалните разходи върху потенциала за растеж и публичните дефицити .
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Съобщението на Комисията се опитва да определи за периода до 2060 г. развитието на частта от разходи и данъци, която трябва да се предостави в страните от ЕС, така че публичният дълг да остане в приемливи граници през целия този период, при процент на задлъжнялост от 60% от БВП.
The Commission communication attempts to establish the likely trajectory between now and 2060 in terms of the proportion of expenditure and taxes that the EU Member States will have to commit in order to keep government debt below the acceptable limit of 60% of GDP throughout that period.
Предвижданията в съобщението на Комисията изхождат от хипотези, които подлежат при всички случаи на промяна в дългосрочен период.
The projections underpinning the Commission communication are based on assumptions that will inevitably change over a lengthy period of time.
Процентът на растеж в дългосрочен период е всъщност повлиян от инвестиционните решения на предприятията за всеки краткосрочен период, като самите тези решения зависят от контекста и дискреционните политики, водени от органите на управление.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Ето защо правилна макроикономическа политика е в състояния да увеличи потенциалния процент на растеж и да смекчи тежестта на финансирането на схемите за социална защита.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Социалното търсене е значително в някои държави-членки и в миналото не се явявало бреме за тяхната икономическа динамичност.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Днес ефикасността на „социалните амортисьори“ на европейския социален модел, които са от особена полза по време на криза, е призната.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
Освен това е възможно те да бъдат доразвити и модернизирани посредством редефиниране на техния периметър и на тяхната основа на финансиране.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Именно в тази поредица от краткосрочни периоди трябва да се разгледа проблемът на публичния дълг.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
В това отношение, дефицитите са желателни в ситуации на липса на равновесие между спестяванията и инвестициите.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Публичната политика трябва в този случай да привлече чрез заем разполагаемите спестявания, за да се финансират инвестиционните разходи.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Подобно неравновесие съществуваше в зародиш преди настъпването на кризата на ликвидностите през октомври 2008 г.; ръстът в ЕС се превърна в отрицателен още през втория триместър на 2008 г., а процентът на растеж на еврозоната остана по-нисък в сравнение с неговия потенциален размер от началото на десетилетието.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
С оглед стимулиране на инвестициите, бюджетната политика е желателна в държавите-членки, които страдат от излишък на спестяванията.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Дефицитите са поносими дотолкова доколкото тяхното финансиране не упражнява натиск върху лихвените проценти на държавния заем и не води до прехвърляне на непоносима тежест върху данъкоплатците (?).
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Разходите се увеличават, когато реалните лихвени проценти надвишават процента на растеж на икономиката.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Ето защо равнището на лихвените проценти се явява, когато то е ниско, основният критерий за измерване на устойчивостта на дълга в краткосрочен период.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Способността за заем на държавите-членки зависи освен това от поведението на агенциите за кредитен рейтинг.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Неотдавнашният опит показва, че е възможно те да подценяват или надценяват рисковете.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Агенциите поставят оценката AAA само когато държавите-членки, които емитират дълга, са платежоспособни.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Оценката е толкова по-висока доколкото дългът финансира дефицити, източник на развитие и бъдещи фискални приходи.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Ето защо е важно Комисията да предприеме проучвания, които позволяват да се оцени качеството на дълговете, и да наложи санкции на държавите-членки, които биха били склонни да надценят хипотезите си за растеж, за да позволят скришом рецесивни дефицити.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Идентифициране на добрия и лошия дълг
Identifying good and bad debt
В приложение на препоръките на Комисията държавите-членки се ангажираха от влизането в сила на еврото да намалят своите разходи на функциониране и да реформират своите пенсионни системи.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
Вследствие на кризата в течение на 2009 г., дефицитите и процентът на задлъжнялост на всички държави-членки се увеличиха значително.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Нарастването на дефицитите на произтича единствено от прилагането на мерки за възстановяване.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
То се дължи на първо място на механическото забавяне на фискалните приходи, а след това на ефикасността на бюджетните политики, измерими в зависимост от осъществяването на целите, които те си поставят.
One cause is the automatic downturn in tax revenue, and another is the effectiveness of budgetary policies, as measured on the basis of whether they have achieved the objectives set.
Значителният дефицит може да финансира икономически подем, източник на фискални приходи и възвръщане към равновесие.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Такава е логиката на „неконвенционалните стимули“, препоръчани от Комисията.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
В замяна на това, не добре премерени фискални стимули могат да имат незначително въздействие за растежа.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Тежестта на лошия дълг се поема от домакинствата, които нямат склонност да спестяват, като тези домакинства изплащат без да забележат това лихвите по дълга.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Тъй като дефицитите оказват натиск най-вече върху домакинствата, които почувстваха в най-остра степен кризата, е наложително спешно да се идентифицират рецесивните дефицити, като те се неутрализират.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Какво е мястото на пакта за стабилност?
What about the Stability Pact ?
При изготвянето на Договора от Маастрихт беше определен позволеният размер на дефицитите и на процента на задлъжнялост, като беше установена средната стойност на дефицитите и процента на задлъжнялост на страните от Европейската валутна система.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.
Чрез преразглеждането на пакта за стабилност през 2005 г. негласно бяха приети принципите на контрациклична макроикономическа политика.
The 2005 revised Stability Pact amounts to the implicit adoption of the principles underpinning a counter-cyclical macroeconomic policy.
Подобен принцип изглежда особено подходящ в перспективата на устойчивост в дългосрочен период на публичните финанси.
Such principles seem particularly appropriate when it comes to ensuring the long-term sustainability of public finances.
Комисията би могла да утвърди изрично това правило за контрациклично управление.
The Commission could explicitly enshrine the rule of counter-cyclical management.
Тя трябва тогава да следи за формулирането на препоръки, които са съпоставими с този принцип, като избягва да определя прекалено кратки срокове за завръщане към равновесието.
It should then make sure its recommendations are compatible with that principle, by avoiding setting overly short deadlines for a return to budgetary equilibrium.
Тъй като става въпрос за критерии, чрез които е възможно да бъде измерена дългосрочната устойчивост на публичните финанси, показателят за структурен дефицит е особено адаптиран за дългосрочна оценка, тъй като той измерва състоянието на публичните финанси независимо от конюнктурните въздействия.
As regards criteria for measuring the long-term sustainability of public finances, the structural deficit indicator is particularly suitable for a long-term assessment in that it measures the state of public finances irrespective of cyclical effects.
Накрая, за измерване на степента на платежоспособност на държавите-членки - показател за процента на структурна задлъжнялост, съотношението „задлъжнялост/активи на държавата“ или „нетен дълг/БВП“.
Lastly, an indicator of structural debt – the ‘government debt-to-assets’ ratio or the ‘net debt-to-GDP’ ratio – could be used to measure the Member States’ solvency.
относно дългосрочна устойчивост на публичните финанси за възстановяваща се икономика
on the long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Докладчик по становище (*): Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur (*): Sergio Gaetano Cofferati
Jürgen Creutzmann, Julie Girling, Richard Howitt, Dieter-Lebrecht Koch, Ria Oomen-Ruijten, Evelyn Regner, Csaba Sógor, Emilie Turunen
Jürgen Creutzmann, Julie Girling, Richard Howitt, Dieter-Lebrecht Koch, Ria Oomen-Ruijten, Evelyn Regner, Csaba Sógor, Emilie Turunen
относно дългосрочна устойчивост на публичните финанси за възстановяваща се икономика
on long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Докладчик по становище: Ивайло Калфин
Rapporteur: Ivailo Kalfin
A. като има предвид, че Пактът за стабилност и растеж (ПСР), въпреки неговото преразглеждане през 2005 г., не беше достатъчен за предотвратяване на текущата криза,
A. whereas the Stability and Growth Pact (SGP), despite its revision in 2005, did not suffice to prevent the current crisis,
Б. като има предвид, че устойчивостта на публичните финанси е не само изключително важна за Европа като цяло, но и в частност за бюджета на Европейския съюз,
B. whereas sustainability of public finances is not only crucial for Europe as a whole but, also, for the budget of the European Union specifically,
В. като има предвид, че въпреки че бюджетът на Европейския съюз е ограничен понастоящем до близо 1% от общия европейски БНД, общите принципи и основополагащата презумпция за "устойчивост" следва също да се прилагат по отношение на него,
C. whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of 'sustainability' should also apply to it,
10. предлага Комисията да установи подходящ механизъм на сътрудничество с МВФ в особените случаи, в които държавите-членки получават подкрепа на платежния баланс от него;
Suggests that the Commission should set an appropriate cooperation mechanism with the IMF in special cases where Members States receive balance-of-payments support from the latter;
François Alfonsi, Frédéric Daerden, Gerben-Jan Gerbrandy, Riikka Manner, Paul Rübig, Georgios Stavrakakis, Theodor Dumitru Stolojan
François Alfonsi, Frédéric Daerden, Gerben-Jan Gerbrandy, Riikka Manner, Paul Rübig, Georgios Stavrakakis, Theodor Dumitru Stolojan
Marta Andreasen, Sophie Auconie, Lajos Bokros, David Casa, Sari Essayah, Carl Haglund, Iliana Ivanova, Thomas Mann, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, Andreas Schwab
Marta Andreasen, Sophie Auconie, Lajos Bokros, David Casa, Sari Essayah, Carl Haglund, Iliana Ivanova, Thomas Mann, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, Andreas Schwab
Trevor Colman, Monika Hohlmeier
Trevor Colman, Monika Hohlmeier
относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2001/83/ЕО във връзка с предотвратяване навлизането в законната мрежа за доставки на лекарствени продукти, които са с фалшифицирана идентичност, хронология или източник
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
Докладчик: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias
PE 430.883v03-00
PE 430.883v03-00
Измененията към проекта на акт, внесени от Парламента, се обозначават в получер курсив .
In amendments by Parliament, amendedments to the draft act are highlighted in bold italics .
Отбелязването в курсив е предназначено за съответните технически служби и се отнася до частите от проекта на акт, за които е предложено изменение с оглед изготвяне на окончателния текст (например очевидно грешни или липсващи части в текста на даден език).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the draft act which may regquire correction when the final text is prepared - for instance, obvious errors or omissions in a language version).
Антетката на всяко изменение към съществуващ акт, който проектът на акт има за цел да измени, съдържа трети и четвърти ред, където се посочват съответно съществуващият акт и засегнатата разпоредба от него.
The heading for any amendment to an existing act that the draft act seeks to amend includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in the that act that Parliament wishes to amend.
Възпроизведените части от разпоредба на съществуващ акт, която Парламентът желае да измени, но която остава непроменена в проекта на акт, се отбелязват с получер шрифт.
Passages in an exsisting act that Parliament wishes to amend, but that the draft act has left unchanged, are highlighted in bold .
Евентуални заличавания, които засягат такива части от текста се обозначават по следния начин: [...].
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...].
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................94
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................83
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика 98
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............86
СТАНОВИЩЕ на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите 154
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 136
относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2001/83/ЕО във връзка с предотвратяване навлизането в законната мрежа за доставки на лекарствени продукти, които са с фалшифицирана идентичност, хронология или източник
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
– като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета ( COM(2008)0668 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0668 ),
– като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението е внесено от Комисията ( C6‑0513/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0513/2008 ),
- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Последствия от влизането в сила на Договора от Лисабон за междуинституционалните механизми за вземане на решения, които са в ход“ ( COM(2009)0665 ),
- having regard to the Commission Communication entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
- като взе предвид член 114 и член 168, параграф 4, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз,
- having regard to Article 114 and Article 168(4)(c) on the Treaty of the Functioning of the European Union,