natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Следователно променящият се климат ще повлияе пряко на оцеляването, разпространението, плодовитостта и поведението на отделните животни и по този начин на размера и разпределението на индустриалните рибни запаси.
Consequently the changing climate will have a direct influence on survival rates, spread, fertility and behaviour of individual animals and thus on the size and distribution of industrial fish stocks.
Следователно ние се нуждаем от всеобхватен рамков план по отношение на моретата, както е предвидено в рамковата директива за морска стратегия, за да се гарантира по-добро и по-устойчиво управление на морските райони и на техните ресурси.
We therefore need a comprehensive framework plan for the sea, as provided for in the Marine Strategy Directive, to ensure a better and more sustainable management of marine areas and resources.
Нашето управление на отпадъците и ресурсите е изправено пред жизненоважни предизвикателства: от една страна е ясно, че европейското законодателство във връзка с отпадъците вече дава своя принос за ограничаването на емисиите на парникови газове от сектора на отпадъците. това наистина е успех.
Our waste and resource management is faced with crucial challenges: on the one hand it is clear that European waste legislation already contributes to reducing net greenhouse gas emissions from the waste sector.
Следователно ние трябва да разчитаме на биологичното предварително сортиране и рециклиране на материалите, за да се избегнат преките емисии от депата.
We must therefore rely more on biological presorting and material recycling in order to avoid direct emissions from landfill sites.
Освен това използването на отпадъци за енергийни цели заедно със системите за комбинирано производство на енергия значително допринася за избягване на непреките емисии тъй като замества изкопаемите горива за генериране на електричество и топлина.
Moreover, energy recovery from waste in conjunction with cogeneration systems makes an important contribution to avoiding indirect emissions, as it replaces fossil fuels to generate electricity and heat.
Стриктното прилагане на принципа за близост би било също вероятно от полза: транспортирането на отпадъците на дълги разстояния следва да бъде избягвано, за да се ограничат преките емисии от сектора на отпадъците.
The strict application of the nearness principle would also certainly be useful: waste transport over long distances should be avoided in order to restrict direct emissions from the waste sector.
В своята резолюция от 10 април 2008 г. относно Зелената книга на Комисията озаглавена"Адаптиране към изменението на климата в Европа — възможни действия от страна на ЕС" (COM(2007) 354) Европейският парламент изложи подробно своето становище по темата.
In its resolution of 10 April 2008 on the Commission’s Green Paper on ‘Adapting to climate change in Europe – options for EU action’ (COM(2007) 354) the European Parliament gave a detailed opinion on this topic.
Този окончателен доклад на временната комисия по изменението на климата отново подчертава необходимостта от последователно и интегрирано координиране на мерките за адаптиране на равнище ЕС, и отново призовава за рамка на ЕС за планиране на мерки за адаптиране, като се отчете принципът на субсидиарност, тъй като регионалните и местни органи в Европа са добре поставени, за да дадат политически отговор въз основа на своя опит.
This final report of the Temporary Committee on Climate Change stresses once again the need for coherence and integrated coordination of adaptation measures at EU level, and reiterates its call for an EU-wide framework for the planning of adaptation measures, taking due account of the subsidiarity principle, since regional and local authorities in Europe are better placed to make political responses based on their own experience.
Изменението на климата засяга човешкото здраве като влошава климатичните условия (напр. по-интензивни и по-чести крейни промени на времето) и непряко чрез промени в качеството и количеството на водата, въздуха, храната, както и екосистемите, земеделието, препитанието и инфраструктурите.
Climate change affects human health both by altering weather phenomena (e.g. more intense and more frequent extreme weather events) and indirectly by changes affecting water quality and quantity, air and food, as well as ecosystems, agriculture, livelihoods and infrastructures.
Според СЗО климатичните условия оказват въздействие върху заболяванията, преносими по воден път или чрез други носители на зараза като комарите.
The WHO states that climatic conditions influence diseases which are transmitted either by water or by certain vectors such as mosquitoes.
Това включва дизентерия, малария и метаболитни заболявания, вследствие на недохранване.
These include dysentery, malaria and metabolic diseases resulting from malnutrition.
Африка е особено тежко засегната от тези заболявания.
Africa is particularly hard hit by these diseases.
Освен това изменението на климата влияе върху освобождаването на алергени и увеличаване на ултравиолетовото излъчване.
In addition, climate changes have an influence on the release of allergens and on increased ultraviolet radiation.
Специфичното предизвикателство, пред което сме изправени е с два аспекта.
The specific challenge we are faced with in this area is twofold.
От една страна ние трябва масово да укрепим своите здравни системи, понеже по този начин много от възможните въздействия върху здравето ще бъдат ограничени.
On the one hand we must massively reinforce our health systems, because in doing so we can keep many health impacts of climate change at bay.
От друга страна силно различаващите се помежду си рискове за здравето, свързани с изменението на климата призовават към предприемането на съответни превантивни мерки.
On the other hand the widely differing health risks associated with climate change call for corresponding preventive measures.
Европа се радва на отлична стартова позиция в глобалното икономическо съревнование за намаляване на емисиите.
Europe enjoys an excellent starting position in the global race for a low-emission economy.
Следователно ние трябва да извлечем максимума от тази ситуация, за да се даде иновационен тласък, който да създаде нови и конкурентоспособни предприятия и работни места в сферата на чистите технологии в духа на Лисабонската стратегия.
We should therefore make the most of this position to trigger greater innovation which will create new and competitive businesses and new jobs in the field of clean technology in full accordance with the Lisbon Strategy.
Това е реална икономическа възможност, предложена от изменението на климата и политическите мерки за борба срещу него, и песимизмът не трябва да ни оставя да я пропуснем.
This is a real economic opportunity offered by climate change and by political measures to combat it, and pessimism should not cause us to pass it up.
Следователно ние трябва да позволим достъпа до пазара за ефективни, новаторски технологии, да се преборим с бюрократичните пречки и едновременно да разработим механизми за насърчаване на прехода към икономика с ниско количество на емисии на въглерод, с цел използване на всички възможности в световното съревнование в посока ефективност, иновации, суровини и технологии на бъдещето, и пазари.
We should therefore make a point of enabling market access for efficient, innovative technologies, dismantling bureaucratic hurdles and at the same time developing incentives to facilitate the shift to a low-carbon economy, in order to exploit all our opportunities in the global competition for efficiency, innovations, raw materials and future technologies, and markets.
Насърчаване на технологиите на бъдещето
Promotion of technologies of the future
Необходима е по-голяма ефективност, но това не е достатъчно условие за борбата срещу изменението на климата.
Increased efficiency is a necessary but not a sufficient condition for combating climate change.
Постиженията в посока подобряване на ефективността сами по себе си не могат да сложат началото на технологична революция, необходима за намиране на изход от безизходицата по отношение на емисиите на СО2.
Efficiency improvements alone cannot spark off the necessary technological revolution needed to find the way out of the carbon impasse.
Независимо от това, че търговията с квоти за емисии е основен градивен елемент от европейската програма за опазване на климата с оглед постигане на по-ниски емисии на парникови газове чрез повишаване на ефективността, това по всяка вероятност ще окаже единствено благоприятно влияние върху онези технологии и процеси, които вече са разработени и са готови за пускане на пазара.
Although emissions trading is the essential building block in the European climate programme with a view to achieving lower greenhouse gas emissions through efficiency increases, this will probably only favour those technologies and processes which have already been developed and are market-ready.
Това не е начин да се премахнат разходите за разработването на нови и съответно скъпи технологии, нито да се подпомогне навлизането на пазара на съществуващи технологии, въпреки че те са крайно необходими, за да отговорят на целите за опазване на климата в дългосрочен план.
It is not a way to cut the cost of developing new and consequently costly technologies, nor to help the market penetration of existing technologies, though these are urgently needed to meet long-term climate targets.
Следователно ние трябва да направим всичко възможно за създаването на основни механизми за насърчаване и мерки за подпомагане за започването на необходимото технологично обновление, намаляването на текущите разходи за скъпи, но нови технологии, и в бъдеще да се набележат по-строги цели за намаляване на емисиите.
We should therefore do all we can to create fundamental incentive mechanisms and support measures so as to launch the necessary technological renewal, reduce the running costs for expensive but new technologies, and set and in future achieve more stringent reduction targets.
Не става дума толкова да се планира как да се премине от въглища към друг вид гориво, а за това как да се премине към чисти въглища.
It is less a matter of how to plan for the abandonment of coal than of how to manage the shift to clean coal.
Съществуват още много въпроси, останали без отговор, във връзка с депата за съхранение. въглеродният диоксид може да бъде съхраняван на дълбочина от поне 800 м. (където газта придобива почти втечнено състояние), на изчерпани или почти празни находища на петрол или газ, в солени стратифицирани скали или дълбоки жили със солена вода.
The CO 2 can be stored at a depth of at least 800m (where the gas changes to a quasi-liquid state), in worked-out or almost empty oil or gas fields, in salt rock strata or in deep salt water veins.
Освен това не всяка почва е подходяща за създаване на депо за съхранение.
Moreover, not every soil is suited as a potential storage site.
Е най-накрая трябва да се вземе на сериозно възможният скептицизъм или загриженост сред широката публика по отношение на използването на технологии за улавяне и съхранение на CO 2 .
Finally, possible scepticism or concern among the general public about the use of CCS must also be taken seriously.
Най-вече е важно с оглед на неутралитета по отношение на технологиите в подхода на ЕС въпросът да се разгледа открито, без да се подхожда с предубеждение към резултата.
Overall it is important, in view of the technological neutrality of the EU approach, to debate the issue of CCS openly without prejudging the outcome.
Секторът на ИКТ понастоящем произвежда 2% от емисиите на CO 2 по света.
The ICT sector currently produces 2% of worldwide CO 2 emissions.
Независимо от това промишлеността би могла не само да намали своите собствени емисии на CO 2 , но би могла по-специално да разработи новаторски и енергийно по-ефективни приложения за икономиката като цяло.
However, the industry could not only reduce its own CO 2 emissions but could in particular develop innovative and more energy-efficient applications for the economy as a whole.
Следователно има неотложна нужда вниманието да се съсредоточи по-отблизо на тестването, валидирането, въвеждането и допълнителното разпространение на компютърни методи и методи, основаващи се на ИКТ, за да се подобри енергийната ефективност.
Accordingly there is an urgent need to focus more closely on the testing, validation, introduction and further dissemination of computer- and ICT-based methods to improve energy efficiency.
Финансиране и бюджетни въпроси
F inancing and budgetary matters
настоящият бюджет на ЕС за постигане на целите, свързани с опазване на климата, е недостатъчен.
The current EU budget for achieving climate targets is insufficient.
Образование, обучение и повишаване на осведомеността
Education, training and awareness-raising
Необходимостта от ресурси в световен план вече надхвърля естествения капацитет за регенериране с една четвърт.
The world's need for resources already exceeds its natural regeneration capacity by a quarter.
Нашият начин на живот лишава идните поколения от средства за прехрана и оцеляване.
Our lifestyle is depriving coming generations of their means of subsistence.
Следователно е абсолютно жизнено необходимо да се противодейства на изменението на климата и на неговите въздействия с политически мерки въз основа на дългосрочна перспектива и да се приложат на практика решения в дългосрочен аспект, които последователно да го изтъкнат, а не да го обвързват с краткосрочни политически цели.
It therefore seems absolutely crucial to counteract climate change and its effects by political measures on the basis of a long-term perspective and to implement the long-term decisions underlying it coherently and not to subordinate it to short-term political goals.
Но постигането на устойчив начин на живот не бе било възможно без принос от страна на икономиката, науката, медиите, организираното гражданско общество и гражданите.
But a more sustainable lifestyle will not be possible without the contribution of the economy, science, the media, organised civil society and the citizens.
Следователно е важно да не се капитулира пред сложността на проблема.
It is therefore important not to capitulate in the face of the complexity of the problem.
ПРИЛОЖЕНИЕ 1: РАБОТНА ПРОГРАМА НА ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ ПО ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА
ANNEX 1: WORK PROGRAMME OFTHE TEMPORARY COMMITTEE ON CLIMATE CHANGE
v Размяна на мнения с члена на Европейската комисия Димас
v Exchange of views with Commissioner Dimas
v Дискусия по проекторезолюцията COP 13
v Discussion on COP 13 draft resolution
1-во тематично заседание: Въздействието на различните равнища на затопляне върху климата
1st thematic session: Climate impact of different levels of warming
Съвместна парламентарна среща по въпросите на климата, организирана от председателя на Европейския парламент и председателя на португалския парламент
Joint Parliamentary Meeting on Climate organised by the President of the European Parliament and the President of the Portuguese Parliament
v Разглеждане на измененията към проекторезолюцията СОР 13
v Consideration of amendments to COP 13 draft resolution
v Размяна на мнения с г-н Hans-Gert Pöttering, председател на Европейския парламент
v Exchange of views with Mr Hans-Gert Poettering, President of the European Parliament
2-ро тематично заседание: Предизвикателствата, свързани с опазването на климата след 2012 г.
2nd thematic session: The Climate Protection Challenge post-2012
v Гласуване на проекторезолюцията COP 13
v Vote on COP 13 draft resolution
Посещение на делегация в Китай
Delegation visit to China
3-то тематично заседание: Социално и икономическо измерение, научно-изследователска и развойна дейност, нови технологии, трансфер на технологии, нововъведения и механизми за стимулиране
3rd thematic session: Social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives
Делегация на ЕП на Тринадесетата конференция на страните към Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) (COP 13), - Бали, Индонезия
EP delegation to the Thirteenth Conference of the Parties to the UN-Convention on Climate Change (COP 13) - Bali, Indonesia
v Резултати от СОР 13 в Бали - размяна на мнения
v Outcome of COP 13 Bali - Exchange of views
v Размяна на мнения с министър Podobonik, словенски министър на околната среда
v Exchange of views with Minister Podobonik, Slovenian Minister for Environment
v Разглеждане на проекторезолюция относно адаптирането
v Consideration of draft resolution on adaptation
v Приемане на проекторезолюция относно резултатите от COP 13
v Adoption of draft resolution on outcome of COP 13
v Разглеждане на проекта за междинен доклад Florenz
v Consideration of Florenz draft interim report
4-то тематично заседание: Изменението на климата и световните водни запаси - специално внимание към устойчивото развитие, използването на земята, промените в земеползването и горите
4th thematic session: Climate change and the world's water with special focus on sustainable development, land use, land use change and forests
Посещение на делегация в Индия и Бангладеш
Delegation visit to India and Bangladesh
v Разглеждане на изменения към проекторезолюция относно адаптирането
v Consideration of amendments to draft resolution on adaptation
5-то тематично заседание: Източници на емисии от промишлеността и енергийния сектор и транспортни емисии на световно равнище
5th thematic session: Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level
v Разглеждане на измененията към проекта за междинен доклад Florenz
v Consideration of amendments to Florenz draft interim report
6-то тематично заседание: Как да бъдат ангажирани и други основни участници - изменение на климата, адаптиране в трети държави и световна сигурност
6th thematic session: How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security
v Гласуване на проекторезолюцията относно адаптирането
v Vote on draft resolution on adaptation
v Гласуване на проекта за междинен доклад Florenz
v Vote on Florenz draft interim report
Посещение на делегация в Съединените американски щати
Delegation visit to United States
7-о тематично заседание: Изпълняване на ангажиментите в областта на климата: мерки по отношение на конкурентоспособността, търговията, финансирането и устойчивата заетост в европейски и световен контекст
7th thematic session: Meeting the climate commitments: addressing competitiveness, trade, financing and sustainable employment in a European and global context
Граждански форум за изменението на климата
Citizens' Agora on Climate Change
· 8-о тематично заседание: Постигане в кратки срокове на значително намаляване на емисиите на CO 2 : да се почерпи опит от най-добрите практики по отношение на успешните политики и технологии
· 8th thematic session: Achieving significant CO 2 emission reductions in short time: learning from Best Practices regarding successful policies and technologies
v Доклад от Комисията относно преговорите за силно опасните отпадъци в рамките на РКООНИК
v Report back by Commission on UNFCCC AHW negotiation sessions
v Първа размяна на мнения без документ по проектодоклада Florenz
v First exchange of views without document on Florenz draft report
v Втора размяна на мнения без документ по проектодоклада Florenz
v Second exchange of views without document on Florenz draft report
v Размяна на мнения с министър Borloo, министър на околната среда, енергетиката и устойчивото развитие на Франция
v Exchange of views with Minister Borloo, Minister of Environment, Energy and Sustainable Development of France
v Първо разглеждане на проектодоклада Florenz
v First consideration of Florenz draft report
v Представяне на резултатите от проучване на Евробарометър за настроенията в Европа към изменението на климата
v Presentation of results of Eurobarometer's survey on European attitudes towards climate change
v Второ разглеждане на проектодоклада Florenz
v Second consideration of Florenz draft report
v размяна на мнения с г-жа Hedegaard, министър по въпросите на изменението на климата и енергетиката (Дания)
v Exchange of views with Ms Hedegaard, Minister for Climate Change and Energy (Denmark)
v Разглеждане на измененията към проектодоклада Florenz
v Consideration of amendments to Florenz draft report
§ Посещение на делегация в Русия
v Delegation visit to Russia
v Размяна на мнения с делегация на членове на Съвместната комисия по въпросите на изменението на климата и енергийната сигурност на парламента на Ирландия (Oireachtas)
v Exchange of views with a delegation of Members of the Joint Committee on Climate Change and Energy Security of the Oireachtas
Съвместна парламентарна среща по въпросите на енергетиката и устойчивото развитие
Joint Parliamentary Meeting on Energy and Sustainable Development
v Приемане на проектодоклада Florenz
v Adoption of Florenz draft report
v Брифинг от страна на члена на Европейската комисия Димас в подготовка за COP 14
v Briefing by Commissioner Dimas in preparation to COP 14
· 9-13.12.2008 г.
· 9 -1 3 .12.2008
Делегация на ЕП на Четиринадесетата конференция на страните към Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) (COP 14), - Познан, Полша
EP delegation to the Fourteenth Conference of the Parties to the UN-Convention on Climate Change (COP 14) - Poznan, Poland
v Размяна на мнения относно резултата от COP 14
v Exchange of views on outcome of COP 14
Месечна сесия през февруари 2009 г.: Пленарно гласуване на окончателния доклад Florenz
February 2009 part-session: Plenary vote on Florenz final report
ПРИЛОЖЕНИЕ 2: ТЕМАТИЧНИ ЗАСЕДАНИЯ, ПРОВЕДЕНИ ОТ
ANNEX 2: THEMATIC SESSIONS HELD BYTHE
ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ ПО ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА
TEMPORARY COMMITTEE ON CLIMATE CHANGE
1-во тематично заседание, „Въздействието на различните равнища на затопляне върху климата”, понеделник, 10.09.2007 г., 15.00 - 18.30 ч.
1st THEMATIC SESSION, "Climate Impact of different levels of warming", Monday , 10.09.2007, 15:00-18:30
Тематичен координатор: Vittorio Prodi
Theme leader: Vittorio Prodi
Главен докладчик:
Key-note speaker:
Директор на Института за изследвания в областта на изменението на климата в Потстдам (Potsdam Institute for Climate Impact Research ), Германия
Director of the Potsdam Institute for Climate Impact Research, Germany
Проф. д-р Richard LINDZEN
Prof. Dr. Richard LINDZEN
Професор по метеорология в Института по технологии в Масачузетс (Massachusetts Institute of Technology )
Professor of Meteorology at the Massachusetts Institute of Technology
Michel JARRAUD
Michel JARRAUD
Генерален секретар на Световната метеорологична организация (World Meteorological Organisation ), Швейцария
Secretary General of the World Meteorological Organisation, Switzerland
Университет в Барселона (University of Barcelona )
University of Barcelona
Д-р Malte MEINSHAUSEN
Dr. Malte MEINSHAUSEN
Институт за изследвания в областта на изменението на климата (Institute for Climate Impact Research ), Германия
Institute for Climate Impact Research, Germany
Д-р на социалните наукиSABBIONI
Dott.ssa Cristina SABBIONI
Istituto Scienze dell’Atmosfera e del Clima, Италия
Istituto Scienze dell’Atmosfera e del Clima, Italy
Проф. сър Brian HOSKINS
Prof. Sir Brian HOSKINS
Факултет по метеорология, Университет Рийдинг (University of Reading), Обединено кралство
Dept. of Meteorology at the University of Reading, United Kingdom
Заместник-председател на Втората работна група към Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC)
Vice-Chair of IPCC Working Group II,
Католически университет в Льовен (Catholic University of Louvain), Белгия
Catholic University of Louvain, Belgium
Проф. д-р Robert WATSON
Prof. Dr. Robert WATSON
Висше училище/Факултет по околна среда (School of Environmental Sciences),
School of Environmental Sciences,
Университет на Ийст Англия (University of East Anglia), Обединено кралство
University of East Anglia, United Kingdom
2-ро ТЕМАТИЧНО ЗАСЕДАНИЕ, „Предизвикателствата, свързани с опазването на климата след 2012 г.”, вторник, 04.10.2007 г., 15.00 - 18.30 ч.
2nd THEMATIC SESSION, "The Climate Protection Challenge post-2012", Tuesday, 4.10 2007, 15:00-18:30
Тематичен координатор: Satu Hassi
Theme leader: Satu Hassi
Главен докладчик:
Key-note speakers:
John Ashton
John Ashton