natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Следователно, в този смисъл стратегическият доклад на Комисията ще представлява ключов документ, независимо от обхванатия ограничен период, въз основа на който ще се проведе междуинституционален дебат на високо равнище, за да се направи оценка на степента и вида принос на структурните фондове за постигането на целите от Лисабон и да се даде възможност за сериозна дискусия между националните институции, институциите на ЕС, регионалните заинтересовани страни и гражданското общество относно формата и съдържанието на стратегията за растеж и работни места след 2010 г. или така наречената стратегия „ЕС 2020“.
The Strategic report of the Commission will therefore represent a key document in this sense, despite the limited period covered, on which basis a high level inter-institutional debate will be carried out to assess the level and type of contribution of the Structural Funds to the Lisbon objectives and pave the way to a serious reflection among EU and national institutions, regional stakeholders and the civil society on the shape and contents of the strategy for growth and jobs after 2010, the so called EU2020 Strategy.
Дори още по-важно е да може да се оцени в дългосрочен план какво е действителното въздействие в държавите-членки и регионите на инвестициите, направени чрез структурните фондове във връзка с Лисабонската стратегия.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
Всякаква дискусия за бъдещето, без да са известни резултатите от тази оценка, няма да бъде ефективна.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Независимо че тези данни все още не са на разположение поради ранния етап на изпълнение на програмите, особено важно е да се проправи пътят и Комисията да разбере необходимостта от незабавно разработване на инструментите, които ще дадат възможност за такъв анализ, т.е. съизмерими показатели, които могат да бъдат групирани и сравнени за всички програми и държави-членки по време на целия период, за да се провери въздействието и да се направят необходимите корекции.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Ролята на политиката на сближаване в стратегията „ЕС 2020“
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
Изграждането на бъдещето предполага анализ на миналото, за да се увеличат в максимална степен постигнатите резултати, да се използва опитът и да се избегнат старите грешки.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Следователно е необходимо задълбочено да се обмисли връзката между политиката на сближаване и Лисабонската стратегия, когато се разработва новата стратегия „ЕС 2020“, чиято цел е да се справи с предизвикателствата на следващите десет години.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
В действителност политиката на сближаване може най-добре от всички останали политики да успее да мобилизира инвестиции за растеж и работни места; тя доказа също така, че когато се прилага правилно принципът на партньорство и регионалните и местни участници станат главни действащи лица в изпълнението на приоритетите, се създава по-голямо чувство за отговорност по отношение на целите и резултатите на политиките.
The cohesion policy can in fact better than other policies succeed in mobilising investments for growth and jobs; it has also proved that when the partnership principle is correctly applied and regional and local actors are made protagonists of the implementation of priorities a greater sense of ownership towards policies objectives and outputs is engendered.
Предложението на Комисията за стратегията „ЕС 2020“ признава политиката на сближаване като ключова политика за постигане на целите на „ЕС 2020“.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Въпреки това, тя явно я разглежда по-скоро като източник на стабилни финансови средства, а не като главна препоръка, заради прилагането на принципи като партньорство, интегриран подход, многостепенно управление, както и заради способността й да мобилизира регионални и местни участници.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Ако тези принципи, които представляват основен принос на политиката на сближаване за успешното изпълнение на стратегия „ЕС 2020”, не бъдат надлежно включени в нея, може да бъде застрашен успехът на самата стратегия.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
В доклада са направени няколко конкретни препоръки, за да се гарантира надлежното отчитане на тази връзка:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· приоритетите, посочени в стратегия „ЕС 2020“, следва да бъдат тясно хармонизирани с тези на бъдещата политика на сближаване: необходими са повече концентрация върху главните приоритети и по-добро съчетаване между тях, осигурявайки достатъчна гъвкавост за обхващане на регионалните особености;
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· следва да се развие взаимодействие между националните стратегически референтни рамки и националните програми за реформи и по-добре да се използва техният потенциал посредством по-добра административна координация на общностно, национално, регионално и местно равнище, за да се подобри управлението;
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· целите на „ЕС 2020“ трябва да се определят на равнище на Общността, но в бъдеще тяхното изпълнение и приспособяване в националните политики следва в по-голяма степен да включва местните и регионални органи.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
Едно от широкопризнатите ограничения до момента на Лисабонската стратегия е слабото многостепенно управление и недостатъчното участие на местните и регионални органи в изпълнението на нейните цели въпреки факта, че две трети от инвестициите на публичния сектор се осъществяват на регионално и местно равнище и че тези органи често съсредоточават значителна компетентност по отношение на политиките.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.
Вземането под внимание на регионалното измерение в бъдещата стратегия се изисква от прилагането на новите разпоредби на Договора от Лисабон, който признава субсидиарността на местно и регионално равнище.
The consideration of the regional dimension in the future Strategy is also required in application to the new provisions of the Lisbon Treaty, which recognises the sub-national dimension of subsidiarity.
Подходът отдолу нагоре ще може да гарантира действителна отговорност за стратегията и нейната устойчивост в дългосрочен план.
A bottom-up approach will be able to ensure an actual ownership of the Strategy and its sustainability in the long term.
Многостепенното управление трябва да се вземе предвид не само в неговото вертикално, но и в хоризонталното му измерение, развивайки отношенията между икономически и социални участници на еднакво равнище;
Multi-level governance needs to be considered not only in its vertical but also in its horizontal dimension, developing relations between economic and social actors of the same level.
· принципът на партньорство следва в пълна степен да се прилага при изпълнението на бъдещата стратегия.
· The partnership principle should be fully implemented in the delivery of the future Strategy.
Тази промяна в подхода би имала предимството да осигури по-добра информация за целите и резултатите на стратегията в гражданското общество, чиято липса в момента се оказва една от големите слабости на Лисабонската стратегия;
Such a change in the approach would have the advantage of ensuring a better communication of the Strategy objectives and outputs in the civil society, whose current lack proves to be one of the big weaknesses of the Lisbon Strategy.
· въпреки че териториалното сближаване е признато от Договора от Лисабон като цел на Общността, териториалното измерение твърде слабо присъства в предложението на Комисията, което може да доведе до риск от секторизация на политиките.
· Although territorial cohesion has been recognised as Community objective by the Lisbon Treaty, the territorial dimension is much too poorly present in the Commission proposal, which may lead to a risk of policy sectorization.
Обратно, само интегрираният подход чрез включването на регионалното измерение в стратегията ще доведе до ефективни резултати.
On the contrary only an integrated approach through the inclusion of the regional dimension in the Strategy will bring effective results.
По-конкретно следва да се подобри взаимодействието между инструментите на ЕС, които насърчават иновациите (структурните фондове, Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, и VII рамкова програма) и в бъдеще да се хармонизира времетраенето на многогодишното програмиране на тези инструменти;
In particular synergies between the EU instruments fostering innovation (Structural Funds, CIP, and VII Framework Programme) should be enhanced and the multi-annual programming duration of these instruments kept aligned in the future.
· потенциалът на инструментите за финансов инженеринг, особено JEREMIE и JESSICA, следва да се използва в пълна степен, за да се гарантира по-добра подкрепа за потенциала на дружествата, особено по отношение на МСП; по-конкретно, правилата за достъп и управление на предоставените финансови средства следва да се опростят, за да се стимулира използването им от заинтересованите бенефициенти;
· the potential of the financial engineering instruments, especially JEREMIE and JESSICA should be fully exploited to ensure better support to the business potential, especially as regards SMEs; in particular rules to access and manage the funds allocation made available by these financial instruments should be simplified in order to stimulate their use by interested beneficiaries;
· следва да се осигури подходящо финансиране за политика на сближаване, която обхваща цялата територия на Европейския съюз, за да се даде възможност за ефективна подкрепа при изпълнението на новата стратегия;
· adequate funding should be ensured to a cohesion policy which must cover the whole territory of the European Union in order to allow effective support in the delivery of the new Strategy;
· бъдещата регулаторна рамка на политиката на сближаване трябва да бъде опростена, за да се намали настоящото ниво на грешки и да се улесни участието в проектите, особено на частните партньори.
· the future regulatory framework of the cohesion policy needs to be simplified to reduce the current level of error and facilitate participation in projects especially by the private partners.
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Ricardo Cortés Lastra, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Ricardo Cortés Lastra, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
Vasilica Viorica Dăncilă, Ivars Godmanis, Catherine Grèze, Veronica Lope Fontagné, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Vasilica Viorica Dăncilă, Ivars Godmanis, Catherine Grèze, Veronica Lope Fontagné, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
относно наказанията за сериозни нарушения на социалните разпоредби в автомобилния транспорт
on penalties for serious infringements against the social rules in road transport
Докладчик: Hella Ranner
Rapporteur: Hella Ranner
PE 439.252v02-00
PE v02-00
– като взе предвид доклада на Комисията, озаглавен „ Анализ на наказанията за сериозни нарушения на социалните разпоредби в автомобилния транспорт, предвидени в законодателството на държавите-членки ” ( COM(2009)0225 ),
– having regard to the report from the Commission analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States ( COM(2009)0225 ),
– като взе предвид доклада на комисията по транспорт и туризъм ( A7‑0130/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0130/2010 ),
А. като има предвид, че през последните години Европейският съюз създаде система от социални разпоредби в автомобилния транспорт чрез приемането на Регламент (ЕИО) № 3821/85 и Регламент (ЕО) № 561/2006, както и Директива № 2006/22/ЕО, за да повиши безопасността по пътищата и да осигури лоялна конкуренция,
A. whereas in recent years the European Union has created a system of social rules in road transport by adopting Regulation (EEC) No 3821/85 and Regulation (EC) No 561/2006, together with Directive 2006/22/EC, in order to increase safety on the roads and to ensure fair competition,
Б. като ма предвид, че националните системи за санкции в държавите-членки на Европейския съюз са се обособили по исторически път и затова различията между тях са големи, като например глоби, които в крайни случаи могат да бъдат до десет пъти по-високи в една държава спрямо друга,
B. whereas the penalty systems in the Member States of the European Union have evolved historically, and therefore show wide disparities, with fines in extreme cases that can be as much as ten times higher in one country than in another,
В. като има предвид, че правната система в международния транспорт е станала трудно разбираема за предприемачите и особено за водачите, като има предвид, че държавите-членки са изправени пред големи предизвикателства при прилагането на разпоредбите и че сегашното положение е несъвместимо с вътрешния пазар;
C. whereas the legal position with regard to international transport operations has become very hard for undertakings and especially for drivers to understand; whereas the Member States face major challenges in transposing the regulations as required and whereas the current situation is not compatible with the single market,
Г. като изразява загриженост във връзка с докладваните недостатъците на цифровите тахографски системи, които ги правят силно податливи на подправяне,
D. concerned at the reports of shortcomings affecting digital tachographs which make them highly vulnerable to tampering,
1. приветства доклада на Комисията относно анализа на наказанията за сериозни нарушения на социалните разпоредби в автомобилния транспорт, предвидени в законодателството на държавите-членки; изразява съжаление обаче, че докладът не прави пълен анализ на актуалното за момента състояние в Европа, поради непълни данни за отделни държави-членки; отправя искане към Комисията да призове държавите-членки да предоставят липсващите данни;
Welcomes the Commission report on analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States; regrets, however, that because of incomplete data from some Member States the report does not constitute a comprehensive analysis of the current situation in Europe; asks the Commission to call on the Member States to supply the missing data;
6. посочва, че и в приложение IV от Регламент (ЕО) № 1071/2009 се съдържа списък от сериозни нарушения по смисъла на този Регламент; поради това счита, че е крайно необходимо да се направи хармонизирана категоризация на сериозните нарушения на социалните разпоредби;
Points out that Annex IV to Regulation (EC) No 1071/2009 also contains a list of serious infringements within the meaning of this Regulation; therefore considers that a harmonised categorisation of serious infringements against the social rules is extremely necessary;
Значителни различия между държавите-членки
Significant differences between Member States
10. изразява съжаление, че някои държави-членки не предвиждат степенуване на наказанията в зависимост от сериозността на нарушението; призовава държавите-членки да приемат национални разпоредби, които имат ефективен, пропорционален и възпиращ ефект и са съобразени със сериозността на нарушението;
Regrets that some Member States do not provide for differentiation of penalties according to the seriousness of the infringement; calls on the Member States to adopt national legislation that has an effective, proportionate and dissuasive effect and that takes due account of how serious an infringement is;
11. подчертава, че една ефективна, хармонична и с възпиращо действаща наказателна система може да се основава единствено на ясни, прозрачни и съпоставими между държавите-членки наказания; призовава държавите-членки да намерят законодателни и практически решения, за да намалят отчасти много големите различия във вида и тежестта на наказанията;
Emphasises that an effective, balanced and dissuasive penalty system can only be based on clear, transparent and comparable penalties across the Member States; calls on the Member States to find legislative and practical ways of reducing the in some cases very substantial differences in the type and level of penalties applied;
Контролните органи следва да вземат предвид това тълкуване;
The inspection bodies should take this interpretation into account;
20. посочва, че условията на движение по пътищата в отделните държави-членки по отношение на инфраструктура, интензивност на движението и задръствания, са много различни и поради това счита, че тези фактори, наред с другото, биха могли да бъдат взети предвид при определяне на честотата на проверките, като се има предвид, че тяхната основна цел е да гарантират спазване на социалните разпоредби;
Points out that the traffic situation, in terms of infrastructure, volume of traffic and congestion, varies widely between the Member States and therefore considers that these factors, inter alia, could be taken into account in determining the frequency of checks, bearing in mind that one of their main purposes is to ensure compliance with social welfare rules;
22. призовава Комисията да състави препоръки и европейски минимални стандарти за обучение на контролните органи и за координиране на сътрудничеството между тях; отправя искане към Комисията да подобри събирането а статистически данни, за да може да бъде направен един съдържателен анализ на ефективността на прилагането и да насърчава хармонизиран подход на държавите-членки по въпросите по прилагането;
Calls on the Commission to draw up recommendations and European minimum standards for the training of inspection bodies and for coordinating cooperation between the inspection bodies; asks the Commission to improve the collection of statistical information so as to enable more meaningful analysis of the effectiveness of enforcement and promote a harmonised approach by the Member States to enforcement issues;
26. подчертава, че тахографската цифрова система, основана на Регламент ЕО/3821/85, следва да се подобри като средство за контрол: Комисията следва да проучи как да се постигне по-бързо сваляне на данни от тахографската цифрова система от контролните органи;
Underlines that the digital tachograph, based on Regulation (EC) No 3821/85, should be improved as an instrument for checking: the Commission should investigate how to achieve faster downloading of data from the digital tachograph by the controlling authorities;
Други инициативи
Other initiatives
33. призовава Комисията и държавите-членки да насърчат и финансират проекти за изграждане на безопасни зони за паркиране, тъй като те са необходими на водачите, за да спазват разпоредбите на Регламент № 561/2006;
Calls on the Commission and the Member States to encourage and finance schemes for the construction of secure parking areas, since these are indispensable if drivers are to respect the provisions of Regulation No 561/2006;
Съгласно член 10 от Директива № 2006/22/ЕО Комисията представи до 1 май 1009 г. пред Европейския парламент и пред Съвета доклад, в който се анализират наказанията, предвидени в законодателствата на държавите-членки за сериозни нарушения.
Pursuant to Article 10 of Directive 2006/22/EC, the Commission was required to submit a report to the European Parliament and the Council by 1 May 2009 analysing the penalties for serious infringements provided for in the legislation of the Member States.
Докладчикът призовава Комисията, за в бъдеще да информира Парламента своевременно и пълно.
Your rapporteur calls on the Commission to provide Parliament with full and timely information in future.
Докладът на Комисията идва не само прекалено късно, но при това е и непълен.
The Commission's report is not only too late, but also incomplete.
За се изготви точен анализ, особено важно е още през тази година Комисията да предаде на Парламента и на Съвета преработено съобщение, което да анализира прилагането на новото приложение III към Директива № 2006/22/ЕО в държавите-членки.
For the purpose of detailed analysis, it is particularly important for the Commission to submit, before the end of this year, a revised communication to the Council and Parliament analysing the implementation of the new Annex III to Directive 2006/22/EC in the Member States;
Докладът на Комисията обединява различните видове санкции в държавите-членки:
The Commission report summarises the various types of penalties laid down in the Member States:
· Парични санкции : Всички държави-членки предвиждат парични глоби като възможност за санкциониране, но размерът им отчасти се различава значително.
· Financial penalties : All the Member States provide for financial penalties as a possible sanction, although the amounts vary considerably.