natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Настоящият доклад освен това дава възможност да се занимаем с някои съществени институционални въпроси, свързани с влизането в сила на Договора от Лисабон (на 1 декември 2009 г.), които ще влияят в бъдеще върху законотворчеството.
The report is also a timely opportunity to address several institutional issues arising from the entry into force of the Lisbon Treaty (on 1 December 2009) that will affect lawmaking in the future.
Най-важните въпроси, които се разглеждат в настоящия проектодоклад, са :
The most important issues raised in this draft are :
· Принципите на субсидиарност и пропорционалност
· The principles of subsidiarity and proportionality
Тези принципи представляват основни изисквания на първичното законодателство, правилното прилагане на които ще допринесе за това, европейското право да отговори на очакванията на гражданите.
These principles constitute the basic requirements of primary legislation and their correct application should help to ensure that European law meets citizens’ expectations.
От друга страна, тези принципи дават възможност на държавите-членки да упражняват собствените си законодателни правомощия в духа на сътрудничеството на различните правителствени равнища и същевременно увеличават правната сигурност.
They also enable Member States to exercise their own legislative prerogatives in a spirit of cooperation at all levels of government, thereby increasing legal certainty.
С Договора от Лисабон съществено се засилва ролята на националните парламенти в контекста на принципа за субсидиарност.
The Lisbon Treaty significantly strengthens the role of national parliaments as regards the principle of subsidiarity.
Комисията и сега предава на парламентите всички проекти на законодателни актове, но засега само някои парламенти изпращат редовно становищата си.
The Commission already forwards all legislative proposals to parliaments, although, to date, only a few parliaments have regularly sent back their opinions.
В близко бъдеще националните парламенти следва да се насърчават за сътрудничество, както и за използването на новите възможности.
In the near future, national parliaments should be encouraged to engage in cooperation and take advantage of the new opportunities.
· Оценка на въздействието
· Impact assessment s
Оценките на въздействието са много съществен елемент на законодателния процес и Парламентът многократно е обръщал внимание на това, че те следва да се изготвят от службите на Комисията с възможно най-голямо внимание.
Impact assessments are an extremely important part of the legislative process and Parliament has repeatedly pointed out that the Commission should carry them out in a manner that ensures their utmost reliability.
През 2006 г. Комисията, в съответствие с изискванията на Парламента, назначи Комитет по оценка на въздействието, орган в рамките на Комисията, който се подчинява пряко на нейния председател.
In 2006, in response to Parliament’s demands, the Commission set up the Impact Assessment Board, which is an internal Commission body that reports directly to the President.
Този орган контролира качеството на оценката на въздействието, преди съответният проект на правен акт да бъде представен като официално законодателно предложение на Комисията.
The Board checks the quality of impact assessments before the draft of a given act is presented as an official legislative proposal from the Commission.
С оглед на резултатите от досегашната дейност на комитета е необходимо да му се осигури пълна независимост, както и съответните условия на труд.
In view of the results of the Board’s work so far, it is necessary to ensure full independence and appropriate working conditions.
Понастоящем комитетът се състои от 5 членове (или техните заместници), които работят с подкрепата на 15 щатни служители, което явно е недостатъчно, като се вземе предвид фактът, че се правят оценки на въздействието, които се внасят от всички генерални дирекции на Комисията и обхващат всички области на правото.
The Board currently consists of five members (or their substitutes), with the equivalent of 15 support staff, which seems insufficient given that the Board examines impact assessments from all the Commission’s directorates-general and covers all areas of legislation.
В светлината, наред с други фактори, на становището на Комитета за оценка на въздействието Комисията прие през януари 2009 г. новите насоки за подготовка на оценки на въздействието.
In the light of, among other things, the opinion of the Impact Assessment Board, in January 2009 the Commission adopted new guidelines for preparing impact assessments.
Комисията по правни въпроси счита за основателно излагането на тези въпроси в настоящия доклад, въпреки че подготвя същевременно отделен доклад относно подготовката на оценки на въздействието.
The Committee on Legal Affairs considers it legitimate to refer to the above issues in this report, in spite of the fact that it is also drawing up a separate report on the preparation of impact assessments.
· Намаляване на административните тежести
· Reducing administrative burdens
С оглед на амбициозната цел за намаляване на административните тежести, които произтичат от европейското право, с 25% до 2012 г., комисията взе предвид както методологията за изчисляване на тези тежести, така и сътрудничеството между институциите на ЕС и на държавите-членки по отношение на тяхното намаляване.
Bearing in mind the ambitious goal of reducing administrative costs arising from European law by 25% by 2012, the Committee refers both to the method for measuring such costs and to cooperation between the EU institutions and Member States as regards their reduction.
Особено важна е информацията, че въз основа на базисното изчисляване на административните тежести може да се оцени, че 72 правни акта на Съвета съдържат 486 задължения за оповестяване, които са довели до приемането на повече от 10 000 акта за прилагане в държавите-членки.
Of particular importance here is the fact that, on the basis of the baseline measurement of administrative costs, it is estimated that 72 EU legislative acts have imposed 486 information obligations, which have led to the adoption in the Member States of more than 10 000 implementing acts.
Освен това се оценява, че 32% от произтичащите от ЕС административни тежести са резултат от решенията на някои държави-членки да надхвърлят изискванията на законодателството на ЕС (прекалено строго прилагане), както и от неефективността на административните процедури в тези държави-членки.
Furthermore, it is estimated that 32% of EU administrative burdens are the result of decisions by certain Member States to exceed the requirements of EU legislation (excessively rigorous implementation) and of the ineffectiveness of their administrative procedures.
Това показва колко важна роля имат държавите-членки в процеса на намаляване на административните тежести, както и това, че транспонирането на правото на ЕС трябва да се контролира задълбочено и активно.
This demonstrates the importance of the role Member States have to play in reducing administrative burdens and the need for the transposition of Union law to be subject to thorough and active monitoring.
С оглед формулирането на плановете за намаляване на административните тежести по сектори, осъществено през октомври 2009 г. от Комисията, е желателно да се приемат становища относно отделните законодателни предложения.
In connection with the sectoral plans drawn up by the Commission in October 2009 for the reduction of administrative burdens, it seems desirable to adopt opinions on individual legislative proposals.
Във връзка с това се оценява ролята на Групата на високо равнище от независими заинтересовани страни в областта на административните тежести, чийто председател, Edmund Stoiber, беше гост на комисията по правни въпроси през ноември 2009 г. и юни 2010 г.
The role of the High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens, the Chair of which, Edmund Stoiber, was a guest of the Committee on Legal Affairs in November 2009 and June 2010, is welcomed in this regard.
· Опростяване и кодифициране на правото
· Simplified and codified law
В този контекст следва да се разгледа Третият доклад на Комисията за напредъка в изпълнението на стратегията за опростяване на регулаторната среда, който съдържа информация за конкретните предложения и работния план на Комисията.
In this context, the Commission’s Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union, which contains information on specific proposals and a schedule of the Commission’s work, should be examined.
Парламентът следва да подчертае своята подкрепа за стратегията и за общите цели на този процес, макар опитът на комисията по правни въпроси във връзка с актуализирането на законодателството чрез преработване и кодифициране да показва, че има възможност за подобряване на междуинституционалното сътрудничество.
Parliament should underline its support for the strategy and the overall objectives of the process, although the Committee on Legal Affairs experience of updating legislation by means of recasting and codification indicates that there is an opportunity to improve interinstitutional cooperation.
Шест години след подписването на Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество могат да се направят някои заключения, както и да се помисли как това сътрудничество може да се подобри в бъдеще.
Six years after the signing of the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, certain conclusions may be drawn and consideration given to how to improve this cooperation further.
Според комисията по правни въпроси не е необходимо още в настоящия доклад да се формулират предложения за изменение към съответните споразумения (както и в общия подход за оценка на въздействието).
The Committee on Legal Affairs does not consider it necessary in this report to propose amendments to the relevant agreements (or to the Common Approach to Impact Assessment).
В доклада обаче се обръща внимание на някои важни препоръки, които се съдържат в заключителния доклад на работната група за парламентарна реформа и в резолюцията от 9 февруари 2009 г. относно Рамковото споразумение между Европейския парламент и Комисията.
The report does, however, draw attention to the vital recommendations set out in the final report of the Working Party on Parliamentary Reform as well as in the resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission.
Във връзка с влизането в сила на Договора от Лисабон комисията обръща особено внимание на европейската гражданска инициатива, която ще даде възможност на гражданите да участват активно в европейското законотворчество.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, the Committee draws particular attention to the European citizens’ initiative, which will enable citizens to play an active role in the drafting of European law.
Заслужава да се спомене и въведената с Договора нова подялба на делегирани актове и актове за изпълнение.
It is also worth noting the new distinction under the Lisbon Treaty between delegated and implementing acts.
относно по-добро законотворчество – 15 годишен доклад на Комисията съгласно член 9 от Протокола за прилагане на принципите на субсидиарност и пропорционалност
on better lawmaking - 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
Комисията по конституционни въпроси приканва водещата комисия по правни въпроси да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
А. като има предвид, че Договорът от Лисабон поставя Парламента наравно със Съвета в процеса на законотворчество съгласно обикновената законодателна процедура,
A. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
Б. като има предвид, че чрез въвеждането на европейска гражданска инициатива Договорът от Лисабон предоставя на гражданите на Европейския съюз възможност да изискат започване на законодателна процедура,
B. whereas the Lisbon Treaty, by introducing the European Citizens’ Initiative, gives EU citizens the right to request a legislative procedure,
В. като има предвид, че на 31 март 2010 г. Комисията представи предложение за регламент, с който се определят процедурите и условията за такава гражданска инициатива;
C. whereas on 31 March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation setting out the procedures and conditions for the Citizens’ Initiative,
Г. като има предвид, че член 225 от Договора за функционирането на Европейския съюз позволява на Парламента да поиска от Комисията да внесе подходящо предложение по въпроси, по които той намира, че за целите на прилагането на договорите е необходим акт на Съюза,
D. whereas under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
1. настоятелно призовава Комисията, въз основа на политическото споразумение, отразено в резолюцията от 9 февруари 2010 г. относно Рамковото споразумение между Европейския парламент и Комисията, да положи всички усилия за равно третиране на Парламента и Съвета в процеса на законотворчеството, като по този начин приложи произтичащия от Договора от Лисабон принцип за равно третиране на Парламента и Съвета, по-специално чрез едновременно и изчерпателно уведомяване на двете институции за всички събития и развития, които имат въздействие върху законодателния процес;
Urges the Commission, on the basis of the political agreement embodied in the resolution of 9 February 2010 on a framework agreement between the European Parliament and the Commission, to make every effort to ensure that Parliament and the Council are treated as equals in the law-making process, thus implementing the principle of equal treatment between Parliament and the Council deriving from the Lisbon Treaty, in particular by simultaneously and comprehensively notifying both institutions of all events and developments affecting that process and ensuring equal access to meetings and to proposals or other information;
Carlo Casini, Andrew Duff, Roberto Gualtieri, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Станимир Илчев, Ramón Jáuregui Atondo, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Potito Salatto, György Schöpflin, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski
Carlo Casini, Andrew Duff, Roberto Gualtieri, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Stanimir Ilchev, Ramón Jáuregui Atondo, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Potito Salatto, György Schöpflin, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka
Jan Philipp Albrecht, Piotr Borys, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Angelika Niebler, József Szájer
Jan Philipp Albrecht, Piotr Borys, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Angelika Niebler, József Szájer
относно ЕИП-Швейцария: пречки пред пълното прилагане на вътрешния пазар
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
Докладчик: Rafał Trzaskowski
Rapporteur: Rafał Trzaskowski
PE 439.874v01-00
PE 439.874v02-00
– като взе предвид Споразумението за свободна търговия от 22 юли 1972 г. между Европейската икономическа общност и Конфедерация Швейцария,
– having regard to the Free Trade Agreement of 22 July 1972 between the European Economic Community and the Swiss Confederation,
– като взе предвид Споразумението от 21 юни 1999 г. между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Конфедерация Швейцария, от друга страна, относно свободното движение на хора, и по-специално приложение І към него относно свободното движение на хора и приложение ІІІ относно признаването на професионални квалификации,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons, and in particular its Annex I on free movement of persons and Annex III on the recognition of professional qualifications,
– като взе предвид Споразумението от 25 юни 2009 г. между Европейската общност и Конфедерация Швейцария за опростяване на проверките и формалностите при превоза на стоки и за митнически мерки за сигурност,
– having regard to the Agreement of 25 June 2009 between the European Community and the Swiss Confederation on the simplification of inspections and formalities in respect of the carriage of goods and on customs security measures,
– като взе предвид Споразумението от 21 юни 1999 г. между Европейската общност и Конфедерация Швейцария за взаимно признаване по отношение на оценка за съответствие,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on mutual recognition in relation to conformity assessment,
– като взе предвид Споразумението от 21 юни 1999 г. между Европейската общност и Швейцарската конфедерация по някои аспекти на държавните поръчки,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on certain aspects of government procurement,
– като взе предвид Протокола от 27 май 2008 г. към Споразумението между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Конфедерация Швейцария, от друга, относно свободното движение на хора във връзка с участието на Република България и Румъния като договарящи страни след присъединяването им към Европейския съюз,
– having regard to the Protocol of 27 May 2008 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Republic of Bulgaria and Romania pursuant to their accession to the European Union,
– като взе предвид Протокола от 26 октомври 2004 г. към Споразумението между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Швейцарската конфедерация, от друга страна, за свободното движение на хора по отношение на участието, като договорни страни, на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република след присъединяването им към Европейския съюз,
– having regard to the Protocol of 26 October 2004 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic pursuant to their accession to the European Union,
– като взе предвид Споразумението относно Европейското икономическо пространство,
– having regard to the Agreement on the European Economic Area,
– като взе предвид Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (Директива за услугите)
– having regard to Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market (the "Services Directive")
ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр.36. ,
OJ L 376, 27.12.2006, p.36. ,
– като взе предвид Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно признаването на професионалните квалификации
– having regard to Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications
ОВ L 255, 30.9.2005 г., стр.22. ,
OJ L 255, 30.9.2005, p.22. ,
– като взе предвид резолюцията на Съвместния парламентарен комитет на Европейското икономическо пространство (ЕИП), приета на 33-тото заседание на Съвместния парламентарен комитет на ЕИП,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Resolution adopted at the 33rd meeting of the EEA Joint Parliamentary Committee,
– като взе предвид доклада на Съвместния парламентарен комитет на ЕИП относно годишния доклад относно действието на Споразумението за ЕИП през 2008 г.,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Report on the Annual Report on the Functioning of the EEA Agreement in 2008,
– като взе предвид доклада относно швейцарската външната политика от 2 септември 2009 г.,
– having regard to the Swiss Foreign Policy Report of 2 September 2009,
– като взе предвид 25-ия индекс за развитие на вътрешния пазар за държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), членки на ЕИП,
– having regard to the 25th EEA EFTA States Internal Market Scoreboard,
– като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 217 от него, който предоставя на Съюза правото да сключва международни споразумения,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 217 giving the Union the right to conclude international agreements,
– като взе предвид доклада на комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите ( A7‑0216/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0216/2010 ),
A. като има предвид, че четирите държави-членки на ЕАСТ (Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и Швейцария) са основни търговски партньори на Европейския съюз (ЕС), като Швейцария и Норвегия заемат съответно четвърто и пето място сред най-важните търговски партньори на ЕС по отношение на обема на търговия,
A. whereas the four European Free Trade Association (EFTA) Members States (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume,
Б. като има предвид, че отношенията между ЕС и три от държавите-членки на ЕАСТ (Исландия, Лихтенщайн и Норвегия) се основават на Споразумението за Европейско икономическо пространство (ЕИП), което осигурява пълноценно участие във вътрешния пазар, като управлението и мониторингът на Споразумението за ЕИП се извършват в силно институционализирана рамка,
B. whereas relations between the EU and three EFTA Member States (Iceland, Lichtenstein and Norway) are based on the European Economic Area (EEA) which provides for full participation in the internal market with the EEA Agreement managed and monitored in a highly institutionalised framework,
В. като има предвид, че участието на Швейцария в Споразумението за ЕИП беше отхвърлено на проведения през 1992 г. референдум, поради което отношенията между Швейцария и ЕС в момента се основават на повече от 120 двустранни и секторни споразумения, които осигуряват голяма степен на интеграция, но не и пълноценно участие във вътрешния пазар,
C. whereas Switzerland's participation in the EEA agreement was contested by a popular vote in 1992 and therefore relations between Switzerland and the EU are currently based on more than 120 bilateral and sectoral agreements that provide for a far-reaching degree of integration but not full participation in the internal market,
Прилагане на правилата на вътрешния пазар: държави от ЕАСТ, членки на ЕИП
Implementation of internal market rules: EEA EFTA countries