natgillin/translations-raw huggingface dataset:
След присъединяването към ЕС Румъния и България бяха подложени на процес на оценка, ръководен от Работната група за оценка на Шенген на Съвета на Европейския съюз и свързан с прилагането на достиженията на правото от Шенген в седем области: полицейско сътрудничество, защита на лични данни, визови и консулски въпроси, сухоземни, въздушни и морски граници, Шенгенска информационна система (SIS).
Since their accession to the EU, Romania and Bulgaria have been subjected to an evaluation process led by the Schengen Evaluation Working Group (SCH-EVAL) of the Council of the European Union and regarding the implementation of the Schengen acquis in seven areas: police cooperation, personal data protection, visa and consular matters, land, air and maritime borders, and the Schengen Information System (SIS).
След положителните заключения на Работната група за оценка на Шенген Съветът реши на 9 юни 2011 г., че Румъния и България изпълняват всички условия, предвидени в достиженията на правото от Шенген.
Following the positive conclusions of the SCH-EVAL Working Group, the Council decided on 9 June 2011 that Romania and Bulgaria meet all the conditions provided by the Schengen acquis.
Парламентът също потвърди чрез резолюция, приета на 8 юни с голямо мнозинство факта, че двете държави са готови да влязат в Шенгенското пространство.
Parliament also certified, through a resolution adopted on 8 June 2011 by a large majority, that the two States are ready to enter the Schengen area.
Въпреки всичко това на заседанието си на 22 юни Съветът по правосъдие и вътрешни работи реши да отложи за неопределена дата решението относно присъединяването на Румъния и България към Шенгенското пространство поради съпротивата на две от държавите-членки, които твърдят, че двете страни кандидатки трябва да изпълнят допълнителни критерии, които не се споменават в достиженията на правото от Шенген.
In spite of all this, the JHA Council of 22 June 2011 decided to postpone to an unknown date the decision regarding Romania and Bulgaria’s accession to Schengen, due to the opposition of two Member States which claim that the two candidate countries need to fulfil additional criteria which are not mentioned in the Schengen acquis.
Счита ли Съветът, че е справедливо и разумно да се прилагат допълнителни критерии, които не бяха предвидени в началото и които не са прилагани при предишните случаи на присъединяване?
Does the Council believe it is fair and judicious to apply extra criteria which were not foreseen from the beginning and which were not applied to the earlier accessions?
Може ли Съветът да посочи какви допълнителни критерии трябва да бъдат изпълнени от Румъния и България и какво би било правното основание за тези критерии?
Can the Council indicate what further criteria have to be met by Romania and Bulgaria and what would be the legal basis for these criteria?
Въпрос с искане за устен отговор O-000224/2011
Question for oral answer O-000224/2011
от името на групата PPE Относно: Приемането на България и Румъния в Шенген
on behalf of the PPE Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Създаването на Шенгенското пространство и интегрирането на достиженията на правото на Шенген в рамките на ЕС е едно от най-големите постижения на процеса на европейска интеграция, което пряко засяга европейския гражданин.
The creation of the Schengen area and the integration of the Schengen acquis into the EU framework is one of the greatest achievements of the European integration process that directly affects the European citizen.
През 2007 г., с присъединяването си към ЕС, Румъния и България приеха достиженията на правото на Шенген.
In 2007 Romania and Bulgaria adopted the Schengen acquis when joining the EU.
В съответствие с член 4, параграф 2 от Акта за присъединяване, установяването чрез процедури на оценка, че необходимите условия за прилагането на всички части от достиженията на правото на Шенген (защита на данните, Шенгенска информационна система (ШИС), въздушни, сухопътни, морски граници, полицейско сътрудничество и визи) са изпълнени от новите държави-членки, представлява предварително условие за да може Съветът да вземе решение относно отмяната на проверките по вътрешните граници с тези държави-членки.
According to Article 4(2) of the Act of Accession, the verification through evaluation procedures that the necessary conditions for the application of all parts of the Schengen acquis (data protection, the SIS, air borders, land borders, sea borders, police cooperation and visas) have been met by the new Member States is a precondition for the Council to decide on the abolition of checks at internal borders with those Member States.
Оценката започва след искане от съответните държави-членки и за извършването й отговаря Работната група за оценка на Шенген.
The evaluation starts following a request by the Member State concerned and is conducted under the responsibility of the Schengen Evaluation Working Group.
След провеждането на пълна процедура на оценка, окончателният доклад следва да установи дали дадената държава-членка изпълнява всички предварителни условия за практическото прилагане.
After being subjected to a full evaluation procedure, the final report should establish whether that Member State fulfils all the preconditions for the practical application.
Решението за интегриране следва да бъде взето от Съвета с единодушие от правителствата на всички държави, които вече са част от Шенгенското пространство.
The integration decision should be made by the Council, by unanimous decision of all the Governments of the States which already belong to the Schengen area.
През последните години Румъния и България положиха големи усилия, за да се присъединят към Шенгенското пространство и според докладите на експертите двете страни успешно са преминали процедурата за оценка на Шенген.
In recent years Romania and Bulgaria have made a huge effort to join the Schengen area and, according to the experts’ reports, they have successfully concluded the Schengen evaluation process.
Парламентът в своята резолюция от 8 юни 2011 г. и Съветът в заключенията си от 9 юни 2011 г. удостовериха подготвеността и на двете страни да се присъединят към Шенгенското пространство.
Parliament in its resolution of 8 June 11 and the Council Conclusions of 9 June 11 certified the preparedness of both countries to join the Schengen area.
С подписването на Договора за присъединяване България и Румъния получиха списък с изисквания и ги изпълниха.
By signing the Accession Treaty, Bulgaria and Romania received a list of requirements and fulfilled them.
Счита ли Съветът за справедливо да прилага допълнителни критерии, които не са били предвидени от самото начало?
Does the Council believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning?
Особено ако имаме предвид, че тези нови критерии се различават от критериите, които бяха приложени при предишни присъединявания?
Especially if we take into account that these new criteria are different from the criteria which were applied to earlier accessions?
Решението за присъединяване беше блокирано от две държави-членки.
The accession decision has been blocked by two Member States.
Счита ли Съветът, че е спазил законовото си задължение да вземе решение по отношение на присъединяването на двете страни кандидатки веднага щом те изпълнят критериите?
Does the Council consider that it has respected its legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria?
Какви са следващите стъпки, които Съветът възнамерява да предприеме?
What are the next steps that the Council intends to take?
Въпрос с искане за устен отговор O-000225/2011
Question for oral answer O-000225/2011
Парламентът в своята резолюция от 8 юни 2011 г. и Съветът в заключенията си от 9 юни 2011 г. удостовериха подготвеността и на двете страни да се присъединят към Шенгенското пространство.
Parliament in its resolution of 8 June 2011 and the Council Conclusions of 9 June 11 certified the preparedness of both countries to join the Schengen area.
Счита ли Комисията за справедливо да прилага допълнителни критерии, които не са били предвидени от самото начало?
Does the Commission believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning?
Счита ли Комисията, че е спазено законовото задължение да се вземе решение по отношение на присъединяването на двете страни кандидатки веднага щом те изпълнят критериите?
Does the Commission consider that the legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria has been respected?
Какви са следващите стъпки, които Комисията възнамерява да предприеме?
What are the next steps that the Commission intends to take?
Въпрос с искане за устен отговор O-000226/2011
Question for oral answer O-000226/2011
Olle Ludvigsson
Olle Ludvigsson
Phil Prendergast
Phil Prendergast
Относно: Модернизиране на законодателството в областта на ДДС с цел стимулиране на цифровия единен пазар
Subject: Modernisation of the VAT legislation in order to boost the digital single market
Цифровият единен пазар продължава да бъде разпокъсан и това се дължи отчасти на таксите върху потреблението, които се прилагат за стоките и услугите.
The digital single market remains fragmented, partly due to the consumption taxes applying to goods and services.
Комисията понастоящем обсъжда бъдещия данък върху добавената стойност и целите, определени в стратегията „ЕС 2020“, следва да се вземат предвид.
The Commission is currently reflecting on the future of VAT, and the goals set out in the EU 2020 Strategy should be taken into account.
Настоящата формулировка в приложение 3 към Директива 2006/112/ЕО е пречка за развитието на нови цифрови услуги.
The current wording of Annex 3 of Directive 2006/112/EC is a barrier to the development of new digital services.
Приложимите разпоредби за книгите са един от най-удивителните примери.
The rules applying to books are one of the most striking examples.
Съгласно настоящата правна рамка държавите-членки могат да прилагат намалени ставки за доставката на книги на всички материални носители, но електронните книги могат да бъдат подложени на стандартната ставка по ДДС от най-малко 15 процента.
Under the current legal framework, Member States may apply reduced rates for the supply of books on all physical means, while e-books might be subject to a standard VAT rate of at least 15 percent.
С оглед на развитието на действителен цифров единен пазар Европейският съюз би могъл да разреши на държавите-членки временно да прилагат намалена ставка по ДДС за доставяните по електронен път услуги с културно съдържание.
For the development of a genuine digital single market, the European Union could allow Member States to apply, on a temporary basis, a reduced VAT rate for electronically supplied services of cultural content.
Тази нова категория, която би била включена в приложение 3 към Директива 2006/112/ЕО, би могла да обхване предоставянето по електронен път на услуги като телевизия, музика, книги или преса от страна на доставчик, който е установен в ЕС, на което и да е данъчно незадължено лице, което също е установено в ЕС.
This new category, which would be included in Annex 3 of Directive 2006/112/EC, could cover the provision of online services such as TV, music, books or press, by a supplier established within the EU to any non-taxable person also established within the EU.
Независимо изследване, възложено от ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“, подкрепя тази идея, тъй като в него се разкри значението на намалените ставки по ДДС за културните стоки и сектори, при които потреблението е ниско.
An independent study commissioned by DG TAXUD supports this idea as it demonstrated the importance of extending reduced VAT rates to cultural goods and sectors that are under-consumed.
Комисията възнамерява ли да предложи да се преразгледа приложение 3 към Директива 2006/112/EО с оглед на хармонизирането на доставките на стоки и доставките на електронни услуги, като се отдели специално внимание на книгите, с цел да се избегне всякакво дискриминационно разграничение между разпространението на творби по електронен и неелектронен път?
Does the Commission intend to propose the revision of Annex 3 of Directive 2006/112/EC to align the supply of goods and the supply of electronic services, paying particular attention to books, in order to avoid any discrimination between offline and online dissemination of works?
Комисията възнамерява ли да предложи да се преразгледа Директива 2008/8/ЕО по отношение на мястото на доставка на услуги, с цел в срок до 1 януари 2015 г. да се спазят принципите, съгласувани в рамките на ОИСР?
Does the Commission intend to propose the revision of Directive 2008/8/EC as regards the place of supply of services, in order to comply with the principles agreed within the framework of the OECD before 1 January 2015?
Комисията възнамерява ли да предложи да се преразгледа приложение 3 към Директива 2006/112/ЕО, с цел да се въведе нова категория за предоставяните по електронен път услуги с културно съдържание, което е необходима стъпка за постигането на целите на стратегията „ЕС 2020“?
Does the Commission intend to propose the revision of Annex 3 of Directive 2006/112/EC in order to introduce a new category of electronically supplied services of cultural content, which is a necessary step towards the achievement of the EU 2020 Strategy goals?
Въпрос с искане за устен отговор O-000227/2011
Question for oral answer O-000227/2011
от името на групата ALDE Относно: Постижения и резултати от диалога ЕС-Румъния по въпросите на правата на човека
on behalf of the ALDE Group Subject: Achievements and results of the EU-Russia Human Rights Dialogue
През 2005 г. вече се проведе първи кръг на диалога ЕС-Русия по въпросите на правата на човека и посочените консултации станаха част от отношенията на ЕС с Руската федерация.
The first round of the EU-Russia Human Rights dialogue took place in 2005 and these consultations have become a part of the EU’s relations with the Russian Federation.
От 2005 г. ЕС и Русия предприеха редица инициативи за повторно лансиране и укрепване на отношенията им, въпреки че преговорите по ново споразумение за сътрудничество напредват бавно.
Since 2005 the EU and Russia have embarked on a number of initiatives to relaunch and boost their relations, although the negotiations for a new cooperation agreement advance slowly.
Европейският парламент неколкократно призова диалогът ЕС-Русия по въпросите на правата на човека да бъде укрепен и процесът за бъде открит за ефективен принос от Европейския парламент, държавната Дума, участие на съответните генерални дирекции и министерствата, отговарящи за правосъдието, вътрешните работи и външните работи, както в Брюксел, така и в Москва.
The European Parliament has repeatedly called for reinforcement of the EU-Russia Human Rights Dialogue and for this process to be opened to effective input from the European Parliament, the State Duma, and the involvement of the respective directorates-general and ministries responsible for justice, internal affairs and foreign affairs in both Brussels and Moscow.
Европейският парламент поиска също гражданското общество, неправителствените организации и организациите за защита правата на човека да бъдат включени по-активно в диалога по въпросите на правата на човека.
The European Parliament has equally demanded that civil society, NGOs and human rights organisations should be more involved in the Human Rights Dialogue.
В допълнение миналата година Европейският парламент прие пилотен бюджетен проект в подкрепа на създаването на форум на гражданското общество във връзка с провежданите два пъти годишно срещи на високо равнище ЕС-Русия.
In addition, the European Parliament last year adopted a budgetary pilot project in favour of setting up a civil society forum in connection with the biannual EU-Russia Summits.
Какви мерки предприе Върховният представител/Заместник-председател на Комисията за укрепване и отваряне на диалога ЕС-Русия по въпросите на правата на човека спрямо всички заинтересовани лица, най-вече организациите на гражданското общество?
What measures has the HR/VP taken to reinforce and open up the EU-Russia Human Rights Dialogue to all stakeholders, in particular civil society organisations?
Какви конкретни резултати са постигнати досега и какви са очакванията на Европейската служба за външна дейност и ВП от посочения диалог?
What concrete results has the Human Rights Dialogue yielded so far and what expectations do the EEAS and the HR have on this dialogue?
Въпрос с искане за устен отговор O-000228/2011
Question for oral answer O-000228/2011
Държавите-членки на Европейския съюз са важни износители на оръжие.
EU Member States are significant arms exporters.
Седем от най-големите износители на оръжие в света са членове на ЕС.
Seven of the ten biggest arms exporters in the world come from the EU.
През последните няколко години редица държави-членки на ЕС са изнасяли оръжие и военна технология за Северна Африка и Близкия Изток (включително Либия, Египет, Тунис, Йемен и Бахрейн), а Италия и Франция са изнасяли оръжие за Либия до самата 2010 г.
In recent years numerous EU countries have exported arms and arms technologies to North Africa and to the Middle East (including Libya, Egypt, Tunisia, Yemen and Bahrain), and Italy and France exported arms to Libya as late as 2010.
ООН е в процес на изготвяне на глобален договор за търговията с оръжие и през 2012 г. ще проведе конференция по въпроса.
The UN is in the process of preparing a global arms trade treaty and will hold a conference on the treaty in 2012.
Работната група се е срещала два пъти и ще се срещне отново през юли тази година.
The working group has now met twice and will meet again in July this year.
Общата позиция на ЕС относно контрола върху износа на военни технологии и оборудване (2008 г.) не включва текстове относно корупцията.
The EU Common Position on Control of Exports of Military Technology and Equipment (2008) does not include any articles on corruption.
Какви са приоритетите на ЕС относно глобалния договор за търговията с оръжие?
What are the EU’s priorities for the global arms trade treaty?
Как ЕС ще гарантира включването на достатъчни критерии за корупция в глобалния договор за търговията с оръжие?
How will the EU ensure that sufficient criteria are included in the global arms trade treaty concerning corruption?
Ще изготви ли ЕСВД / Комисията обща позиция на ЕС относно корупцията в търговията с оръжие или вече се намира в процес на изготвяне на такава позиция?
Will the EEAS / Commission prepare a common EU position on corruption in the arms trade, or are any such preparations under way?
Въпрос с искане за устен отговор O-000229/2011
Question for oral answer O-000229/2011
от името на Комисия по икономически и парични въпроси Относно: Съвместимост на споразуменията на Германия и Обединеното кралство с Швейцария с директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Compatibility of the German and British Tax Agreements with Switzerland with the EU Savings Tax Directive
Неотдавна Германия и Обединеното кралство подписаха двустранни данъчни споразумения с Швейцария.
Both Germany and the UK recently signed bilateral tax agreements with Switzerland.
Съгласно споразумението между Германия и Швейцария окончателно удържане на данък при източника ще бъде налагано върху доходи от спестявания, инвестиции и др. на германски граждани, притежаващи швейцарски банкови сметки (член 18).
Pursuant to the DE-CH agreement, a final withholding tax will be charged on income from savings, investments etc. of German citizens with Swiss accounts (Art. 18).
Споразумението предвижда еднократно плащане за изгубен доход в миналото, което първоначално ще бъде извършвано от швейцарски банки, и непрекъснат данък върху лихвите или възвръщаемост на капитали.
The agreement provides for both a one-off payment for lost income in the past, paid initially by Swiss banks, and an ongoing tax on interest and return on capital.
Удържаният при източника данък обаче ще бъде връщан анонимно, като по този начин ще бъде защитена банковата тайна в Швейцария.
However, the withholding tax will be returned anonymously, thereby protecting Swiss banking secrecy.
Други държави-членки биха могли да предвиждат подобни споразумения, а понастоящем Франция и Испания обмислят тази възможност.
Other Member States might envisage similar agreements, with France and Spain currently considering it.
Счита ли Комисията данъчното споразумение между Германия и Швейцария, което предвижда удържане на данък при източника в размер на 26,375% (член 18), за съвместимо с директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания и със споразумението между ЕО и Конфедерация Швейцария, което предвижда мерки, равностойни на мерките, установени в директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания, която предвижда удържане на данък при източника в размер на 35%?
Does the Commission consider the German-Swiss Tax Agreement, which provides for a withholding tax rate of 26.375% (Art.18), as compatible with the EUSTD and the Agreement between the EC and the Swiss Confederation providing for measures equivalent to those laid down in the EUSTD, which provides for a withholding tax of 35%?
Достатъчна ли е кредитната система, предвидена в член 20 от споразумението, също в сравнение с подхода на Обединеното кралство за удържане на данък при източника в размер на 48%?
Is the credit system provided for in Art. 20 of the agreement sufficient, also in comparison to the UK approach of a 48% withholding tax?
Успяла ли е Комисията да извърши оценка на условията на споразумението, постигнато между Обединеното кралство и Швейцария, и ако тази оценка е извършена, то как тя оценява разпоредбите на споразумението?
Has the Commission been able to evaluate the terms of the agreement reached between the UK and Switzerland and, if so, how does it evaluate the provisions of the agreement?
Според Комисията по какъв начин това споразумение се отразява върху продължаващите в Съвета преговори относно директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания и как това споразумение се вписва в провъзгласената цел за по-силна координация в областта на данъците между държавите-членки на равнище ЕС?
How does the Commission see this agreement affecting the ongoing negotiations on the EUSTD in the Council, and more globally, how does this agreement fit into the proclaimed aim of stronger tax coordination between Member States at EU level?
Считат ли Комисията и държавите-членки това споразумение за възпиращо напредъка по отношение на директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания?
Do the Commission or other Member States regard the agreement as an obstacle to the progress of the EUSTD development?
Какви действия ще предприеме Комисията, за да защити разпоредбите на директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания и за постигане на напредък по отношение на нейното преразглеждане?
What action will the Commission take to defend the provisions of the EUSTD and make progress with its revision?
Разполагат ли държавите-членки с правомощия за договаряне на подобни двустранни споразумения, въпреки че директивата на ЕС за данъчното облагане на доходи от спестявания предвижда правила в същата тази област?
Do the Member States have the competence to negotiate such bilateral agreements despite the EUSTD already providing for rules for the same subject matter?
Счита ли Комисията, че тя следва да играе по-решителна роля по отношение на предварителните проверки на двустранните данъчни споразумения между държави-членки и трети държави?
Does the Commission consider that it should have a stronger role in the ex ante control of bilateral tax agreements between Member States and third countries?
Участвала ли е Комисията в преговорите между Германия/Обединеното кралство и Швейцария или в консултации по тези въпроси?
Has the Commission been involved or consulted in the negotiations between Germany/ the UK and Switzerland?