natgillin/translations-raw huggingface dataset:
какви мерки възнамерява да предприеме тя, за да осигури съразмерни компенсации за производителите от ЕС, чиито икономически интереси са неблагоприятно засегнати от едно споразумение за свободна търговия с държавите от блока Меркосур? по какъв начин ще осигури тя приравняване на стандартите по отношение на безопасност на храните, условия на труд, защита на околната среда и хуманно отношение към животните, към тези, изисквани от европейските производители? връзката между подобно споразумение и продължаващите преговори за многостранно споразумение на равнище Световна търговска организация?
what measures it intends to take to provide adequate compensation for EU producers whose economic interests are adversely affected by a free trade deal with the Mercosur bloc? how it will ensure that the standards in terms of food safety, labour conditions, environmental protection and animal welfare of the products imported from the Mercosur countries are equivalent to those demanded of EU producers? the relationship between such an agreement and the ongoing negotiations on a multilateral agreement at WTO level?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0068/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/10
Относно: Последствия от финансовата и икономическа криза за стратегията "ЕС 2020" и нейното управление
Subject: Consequences of the financial and economic crisis for the EU 2020 strategy and its governance
Според Съвета какви са последствията от финансовата и икономическата криза, по-специално по отношение на въздействието на пакета от мерки за спасяване на еврото, върху стратегията „ЕС 2020“ и нейното управление?
What, in the Council’s view, are the consequences of the financial and economic crisis, particularly in terms of the impact of the eurozone rescue package, for the EU 2020 strategy and its governance?
Променила ли се е позицията на Съвета по отношение на евро-облигациите като средство за устойчиво финансиране на публичните инвестиции и следователно като инструмент за стратегия „2020“?
Has the Council position evolved regarding eurobonds as a means of financing sustainable public investments and therefore as a tool for the 2020 strategy?
Готов ли е Съветът, като средство за засилване на координацията на икономическата политика, да се заеме с проблема за вътрешните неравновесия, като във фокуса попаднат не само прекомерните дефицити, но също така и държавите-членки с излишъци?
Is the Council ready to tackle the issue of internal imbalances in order to target not only excessive deficits, but also surplus Member States, as a means of reinforcing economic policy coordination?
Кризите на държавните дългове ясно показват, че кризите на държавни и частни дългове са силно взаимосвързани и следователно финансовият надзор трябва да бъде значително засилен.
The sovereign debt crises both show clearly that the public and private debt crises are strongly interlinked and therefore that financial supervision must be substantially reinforced.
Ще покаже ли Съветът през следващите седмици, че е започнал да се учи от уроците на последните две хаотични години като драстично засили позицията си по надзорния пакет?
Will the Council show in the coming weeks that it has started to learn the lessons of the last two chaotic years and hence drastically strengthen its position on the supervision package?
С оглед създаването на единен пазар, който в по-голяма степен съответства на тревогите и очакванията на гражданите на ЕС, какви мерки предвижда да предприеме Съветът, с цел подобряване на координацията на данъчните политики между държавите-членки, по-конкретно по отношение на корпоративното облагане и облагането на финансовите транзакции?
With a view to delivering a single market which will correspond more closely to EU citizens’ concerns and expectations, what measures does the Council envisage taking in order to ensure better coordination among Member States’ fiscal policies, in particular regarding company taxation and taxation of financial transactions?
Подкрепя ли Съветът рамково законодателство относно услугите от общ икономически интерес, в съответствие с новия член 14 на Договора и Протокола към него относно услугите от общ интерес?
Does the Council support framework legislation on Services of General Economic Interest, in line with the new Article 14 of the Treaty and its Protocol on Services of General Interest?
Въпрос с искане за устен отговор O-0069/2010
Question for oral answer O-0069/2010
Maurice Ponga
Maurice Ponga
Mariya Nedelcheva
Mariya Nedelcheva
Christine De Veyrac
Christine De Veyrac
Sophie Auconie
Sophie Auconie
Pascale Gruny
Pascale Gruny
Norbert Neuser
Norbert Neuser
Christophe Béchu
Christophe Béchu
Catherine Soullie
Catherine Soullie
Patrice Tirolien
Patrice Tirolien
Kriton Arsenis
Kriton Arsenis
Относно: Създаване на Европейски сили за гражданска защита
Subject: Creation of a European civil protection force
След скорошните трагични природни бедствия отново стана явна необходимостта от подобряване на средствата на Европейския съюз за реагиране в кризисни ситуации, както в рамките на Европа, така и извън нея.
Following the tragic natural disasters which have occurred recently, it has again become necessary to improve the European Union's crisis response capabilities, both inside and outside Europe.
Изготвянето на проект за създаване на Европейски сили за гражданска защита, вдъхновен от доклада на г-н Michel Barnier от 2006 г. или от инициативата "EU-FAST" (Отряд на Европейския съюз за оказване на първа помощ и подкрепа), предложена от известен брой държави-членки, отговаря на една действителна необходимост, която не може да бъде пренебрегната от Европейската комисия.
The proposal to set up a European civil protection force, which was inspired by a report by Michel Barnier in 2006 or by the "EU-FAST" (European Union First Aid and Support Team) proposal put forward by a number of Member States, has been made in response to a real need which should not be overlooked by the Commission.
Единствено превантивната организация и споделянето на съществуващите национални средства би позволило възникването на европейски сили за гражданска защита.
A European civil protection force will only be possible by means of preventive organisation and a pooling of existing national resources.
Разпръскването на националните средства и понякога ограничената последователност на европейските дейности са скъпо струващи както по отношение на ефективността, така и във финансово отношение.
The dispersion of national resources and the sometimes limited coherence of European action have a cost both in terms of effectiveness and in financial terms.
Едно подобно решение би укрепило чувството за европейска принадлежност и видимостта на Европейския съюз, който впрочем е на първо място по отпускане на заеми в областта на хуманитарната помощ и развитието.
The creation of a European civil protection force would foster a sense of belonging to Europe and raise the profile of the European Union, which is the main financial donor in terms of humanitarian aid and development.
В случай, че Комисията не внесе законодателно предложение за създаване на европейски сили за гражданска защита, готов ли е Съветът да предвиди прилагането на засилено сътрудничество въз основа на член 20 от Договора за Европейския съюз и вследствие на подготвителните действия за изграждането на капацитет на ЕС за бързо реагиране, за да даде възможност на желаещите държави-членки да постигнат напредък в това отношение?
In the absence of a legislative proposal from the Commission to set up a European civil protection force, is the Council prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union and following the preparatory action concerning an EU rapid response capability, so that Member States who wish to do so can press ahead?
Въпрос с искане за устен отговор O-0070/2010
Question for oral answer O-0070/2010
На основата на член 196 (гражданска защита), член 222 (клауза за солидарност) и член 214 (хуманитарна помощ) от Договора за функционирането на Европейския съюз и с оглед на подготвителните действия за изграждането на капацитет на ЕС за бързо реагиране, възнамерява ли Комисията да внесе законодателни предложения, имащи за цел подобряването на общностния механизъм за гражданска защита и създаването на европейски сили за гражданска защита за реагиране при вътрешни и външни кризисни ситуации?
On the basis of Articles 196 (civil protection), 222 (solidarity clause) and 214 (humanitarian aid) of the Treaty on the Functioning of the European Union, and in view of the preparatory action concerning an EU rapid response capability, does the Commission intend to put forward legislative proposals to improve the Community civil protection mechanism and set up a European civil protection force to respond to crises both at home and abroad?
Ако да, то в какви срокове?
If so, when?
В случай, че не внесе законодателно предложение, готова ли е Комисията да предвиди прилагането на засилено сътрудничество въз основа на член 20 от Договора за Европейския съюз, за да даде възможност на желаещите държави-членки да постигнат напредък в това отношение?
If it is not putting forward a legislative proposal, is the Commission prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union, so that Member States who wish to do so can press ahead?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0071/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0071/10
Относно: Затваряне на европейско въздушно пространство поради облака от пепел от Исландия
Subject: Closure of European airspace due to the Icelandic ash cloud
Затварянето на голяма част от европейското въздушно пространство (15 - 21 април, 2010 г.), след изригването на вулкана Ейяфятлайокутл в Исландия, доведе до недопустимо положение с тежки последствия за европейския авиационен отрасъл (пътници, компании за въздухоплаване, летища) и за икономиката като цяло.
The closure of a large part of European airspace (15 to 21 April 2010) after the eruption of the Eyjafjallajökull volcano in Iceland led to an untenable situation, with severe consequences on the European aviation sector (passengers, air companies, airports) and on the overall economy.
Как оценява Съветът кризисното управление, координирания европейски подход и мерките, които бяха предприети?
How does the Council evaluate the crisis management, the co-ordinated European approach and the measures that were taken?
Не трябваше ли първата кризисна среща между европейските транспортни министри и Комисията да се състои на по-ранен етап?
Should the first crisis meeting between the European transport ministers and the Commission not have taken place at an earlier stage?
Какво е положението в момента по отношение на трите различни летателни зони?
What is the situation right now with regard to the three different flight areas?
Тези специфични зони трябваше да бъдат въведени още в началото, вместо напълно да се затваря европейското въздушно пространство.
These specific areas should have been introduced from the beginning instead of completely closing European airspace.
Милиони пътници не можаха да излетят.
Millions of passengers were stranded.
Какво е виждането на Съвета относно правата на пътниците и по-специално относно пропуските в законодателството, жертви на които се оказаха европейски граждани, предявяващи претенции към неевропейски въздушни превозвачи, които не попадат под обхвата на европейското законодателство?
What is the Council's view on the passenger rights' situation, and in particular on the gaps in legislation to which European citizens have fallen victim when claiming from non-European air carriers who do not fall within the scope of European legislation?
Авиокомпаниите са изправени пред най-тежката икономическа ситуация в историята на въздухоплаването.
Air companies are facing the worst economic situation in the history of aviation.
Затварянето на въздушното пространство на Европа означаваше огромни загуби за тези компании и без съмнение ще влоши още повече тяхното финансово състояние.
The shutdown of Europe's airspace has meant enormous losses for those companies and will, no doubt, make their financial situation much worse.
Предвижда ли Съветът да въведе някаква форма на обезщетение или други мерки?
Does the Council plan to introduce any form of compensation or other measures?
Какви конкретни критерии биха били водещи при отпускането на подобно обезщетение (брой на пътниците, полети и т.н.)?
What specific criteria would govern the granting of such compensation (numbers of passengers, flights, etc.)?
Споделя ли Съветът виждането, че при тези конкретни обстоятелства „Единно европейско небе“ трябваше да осигури по-добра координация между държавите-членки?
Does the Council share the view that, under these particular circumstances, the 'Single European Sky' (SES) should have provided better coordination among the Member States?
По какъв начин възнамеряват държавите-членки да спазват доста сгъстения график на приложение?
How do the Member States intend to keep up with the rather tight schedule of implementation?
До каква степен се прилага или подготвя приложението на първия стадий на „Единно европейско небе II“ - предвиден за края на 2010 г., и започнали ли са вече държавите-членки с прилагането на втория стадий на „Единно европейско небе II“?
To what extent has the first stage of SES II – scheduled for the end of 2010 – been prepared or implemented, and have the Member States already begun implementing the second stage of SES II?
Няма ли назначаването на европейски координатор за „Единно европейско небе“ неотложен характер?
Is it not a matter of urgency to appoint a European coordinator for the SES?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0072/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0072/10
Все повече и повече хора критикуват открито отрицателната роля, която агенциите за кредитен рейтинг играят в настоящата криза, но малко се върши за вземането на мерки и ограничаването на прекомерната им роля при оценяването не само на рисковаността на предприятията, но и на икономиките, включително тези на нашите държави-членки.
More and more voices are criticising out loud the negative role played by credit rating agencies in the current crisis, but little is being done to address and curb the excessive role they play not only to evaluate the riskiness of businesses, but also of economies, including those of our Member States.
Днес има широко съгласие по отношение на това, че агенциите за кредитен рейтинг не успяха да прогнозират кризата с високорисковите ипотечни кредити и да оценят обективно кредитния риск при редица финансови скандали.
Nowadays it is broadly agreed that credit rating agencies failed to anticipate the subprime crisis and to objectively measure credit risk in a series of financial scandals.
По отношение на изиграната от тях роля при влошаването на неотдавнашната криза с държавния дълг могат да се отправят сериозни обвинения.
The role they played in aggravating the recent sovereign debt crisis is the subject of serious accusations.
Неотдавна приетият регламент не засегна многобройните изисквания, определени в законодателството на ЕС, за използване на техните рейтинги, макар и да обърна внимание на проблемите, свързани с аспектите на надзора, прозрачността и въпроса с конфликтите на интереси.
The recently adopted regulation, while tackling supervisory aspects, transparency and the issue of conflicts of interest, did not touch on the numerous requirements laid down in EU laws to use their ratings.
Предвид това, че е политически неприемливо, що се отнася до демократичната отчетност, и икономически рисковано за държавите-членки, но и за частния сектор, да се разчита толкова много на кредитни оценки, плащани от тези, които са оценявани, както и на рейтинги, които могат да влошат вълненията на финансовите пазари, какви незабавни действие възнамерява Комисията да предприеме, за да се постигне по-голяма прозрачност и истинска конкуренция в отрасъла и да се осъществи промяна в посока към по-слаба регулаторна зависимост от рейтинги?
Given that it is politically unacceptable in terms of democratic accountability, and economically risky for Member States – but also for the private sector – to rely so much on credit assessments paid by those being assessed, and on ratings which can worsen financial market turbulence, what immediate measures does the Commission intend to take in order to bring more transparency and true competition into the sector, and to shift towards less regulatory reliance upon ratings?
Възнамерява ли Комисията да започне разследване в този сектор, за да се потърси решение, наред с други аспекти, на въпроса с таксите?
Does the Commission intend to open a sectoral inquiry to address, among other aspects, the issue of fees?
Обмисля ли Комисията възможността за създаване на Европейска публична агенция за кредитен рейтинг – не само за да се конкурира със съществуващите агенции, но и за да се преодолеят слабостите в техните бизнес модели ?
Is the Commission considering the creation of a European Public Credit Rating Agency, not only to compete with existing ones but also to overcome the shortcomings in their business models?
Разгледала ли е Комисията възможността съществуващи национални обществени органи, издаващи рейтингови оценки, да получат правото да оценяват рейтинга на икономическото положение в държавите-членки?
Has the Commission considered the possibility that existing national public bodies issuing ratings could be entitled to rate the economic situation of Member States?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0073/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0073/10
Относно: Позицията на ЕС по отношение на срещата на върха на Г-20 в Торонто
Subject: The EU position in relation to the G20 Toronto Summit
Следващата среща на върха на Г-20 ще се проведе на 26/27 юни в Торонто, Канада.
The next Summit of the G20 will take place on 26-27 June in Toronto, Canada.
Основна тема на срещата ще бъде „Възстановяване и ново начало”, съсредоточена върху въпросите на възстановяването от световната икономическа и финансова криза и изпълнението на ангажиментите от предишни срещи на Г-20, като в същото време се поставят основите за постигането на устойчив и балансиран растеж.
The Summit will concentrate on ‘Recovery and New Beginnings’, and will focus on recovery from the global economic and financial crisis and the implementation of commitments from previous G20 summits, while laying the foundation for sustainable and balanced growth.
Председателят на Комисията, г-н Барозу, заяви в Парламента на 15 декември 2009 г., че световният финансов данък е „много добра идея“, особено по отношение на новаторското финансиране на политиките за борба с изменението на климата.
Commission President Barroso stated in Parliament on 15 December 2009 that a global financial tax is a ‘very good idea’, particularly with regard to innovative financing of climate change policies.
Той също така информира Парламента, че Комисията работи по тази идея с цел да „внесе предложение в подходящия момент“.
He also informed Parliament that the Commission was working in this area ‘in order to put forward proposals at an appropriate time’.
Европейският парламент вече призова Комисията и Съвета да дадат оценка в каква степен данъкът върху финансовите транзакции би могъл да се използва и като новаторски финансов механизъм, за да се предоставя подкрепа за приспособяване към и смекчаване на последиците от изменението на климата в развиващите се страни, както и за финансирането на сътрудничеството за развитие ( P7_TA(2010)0056 ).
The European Parliament already called on the Commission and the Council to assess the extent to which a Tax on Financial Transactions could also be used as an innovative financial mechanism to provide support for adaptation to, and mitigation of, climate change for developing countries, as well as for financing development cooperation ( P7_TA(2010)0056 ).
В този контекст и като се има предвид, че срещата на върха на Г-20 може да се окаже една от-най-подходящите възможности, може ли Комисията да посочи:
Within this context, and bearing in mind that the G20 Summit may offer one of the most appropriate opportunities, can the Commission indicate:
Въпрос с искане за устен отговор O-0074/2010
Question for oral answer O-0074/2010
от името на Комисия по бюджети Относно: Преглед на многогодишната финансова рамка за периода 2007-2013 г.
on behalf of the Committee on Budgets Subject: Review of the Multiannual Financial Framework 2007-2013
Съгласно Договора от Лисабон Съюзът има нови приоритети, включително в областта на външната дейност, спорта, космическото пространство, изменението на климата, енергетиката, туризма и гражданската защита.
The Lisbon Treaty has given the Union new priorities, including in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism and civil protection.
В член 311 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се изисква Съюзът да си осигурява средствата, необходими за постигане на неговите цели и успешното изпълнение на неговите политики.
Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies.
В Декларация № 3 от МИС от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление се посочва, че „в съответствие със заключенията на Европейския съвет Комисията се приканва да предприеме пълен и широкообхватен преглед на всички аспекти на разходите на ЕС, включително на Общата селскостопанска политика, и на средствата, в това число компенсацията в полза на Великобритания, и да докладва през 2008/2009 г.“ Освен това в точка 4 от МИС се предвиждат корекции в многогодишната финансова рамка за периода 2007–2013 г.
Declaration No 3 of the IIA of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management states that ‘In accordance with the conclusions of the European Council, the Commission has been invited to undertake a full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the Common Agricultural Policy, and of resources, including the UK rebate, and to reports in 2008/2009’.
(МФР), „ако [...] възникнат бюджетни последици от преразглеждане на Договора“.
Furthermore, point 4 of the IIA provides for adjustments to the multiannual financial framework 2007-2013 (MFF) ‘should a Treaty revision with budgetary implications occur’.
Комисията проведе съществени публични консултации относно финансите на ЕС предвид заключенията от Европейския съвет от 15–16 декември 2005 г., в които Комисията беше приканена да предприеме широкообхватен преглед на всички аспекти на разходите и ресурсите на ЕС.
The Commission has carried out a substantial public consultation on the EU’s finances in the light of the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005, which invited the Commission to undertake a full and wide-ranging review of all aspects of EU expenditure and resources.
През последните четири години от действащата МФР годишните бюджети можеха да се одобряват единствено чрез усвояване на съществуващите резерви или чрез прилагане на инструментите, предвидени в МИС за финансиране на приоритети като програмата „Галилео“, Инструмента за продоволствена помощ или Европейския план за възстановяване.
Over the last four years of the current MFF, the annual budgets could only be agreed either through using up the existing margins or through recourse to the instruments foreseen by the IIA to finance EU priorities such as Galileo, the food facility or the European Recovery Plan.
Следователно МФР следва да бъде преразгледана, така че да се осигурят необходимите допълнителни ресурси, за да могат да бъдат осъществени политическите приоритети, предвидени в Договора от Лисабон, както и други инициативи, които позволяват на ЕС да изпълни ангажиментите си и да оправдае очакванията на своите граждани.
The MFF should therefore be revised to provide the extra resources necessary to deliver the Lisbon-Treaty-related policy priorities, as well as other initiatives allowing the EU to meet its commitments and its citizens’ expectations.