natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Danuta Maria Hübner
Danuta Maria Hübner
Относно: Политиката на сближаване след 2013 г.
Subject: The cohesion policy after 2013
В контекста на разискванията относно политиката на сближаване след 2013 г., предшестващи законодателната фаза, комисията по регионално развитие желае да бъде запозната на този етап с настоящата позиция на Комисията относно:
In the context of the pre-legislative debate on the post-2013 cohesion policy, the committee wishes to know the position of the Commission, at this stage, on:
многостепенното управление,
multilevel governance,
възможното отказване от цел 2,
the eventual abandonment of Objective 2,
отслабването на действието на принципа на допълняемост или повторно национализиране на части от настоящата политика на сближаване на ЕС,
the weakening of the principle of additionality or re-nationalisation of parts of the current EU cohesion policy,
регионалното измерение на политиката на сближаване след 2013 г.,
the regional dimension of cohesion policy after 2013,
включването на регионалното и местното равнище на управление в преследването на европейските цели в рамките на политиката на сближаване след 2013 г.,
the involvement of regional and local levels of governance in the pursuit of European objectives within the framework of post-2013 cohesion policy,
допустимост на всички европейски региони,
the eligibility of all European regions,
териториалното измерение на политиката на сближаване и в този контекст по въпроса кога Комисията възнамерява да публикува Бяла книга относно териториалното сближаване, както поиска Европейският парламент,
the territorial dimension of cohesion policy and, in this context, when the Commission intends to publish a White Paper on territorial cohesion, as requested by the European Parliament,
ролята на Европейския социален фонд в политиката на сближаване,
the role of the European Social Fund in cohesion policy,
ролята на политиката на сближаване по отношение на други политики на ЕС.
the role of cohesion policy in relation to other EU policies.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0122/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0122/09
Относно: Необходимо подобрение на правната рамка за достъп до документи след влизане в сила на Договора от Лисабон, Регламент (ЕО) № 1049/2001
Subject: Improvement needed in the legal framework for access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) 1049/2001
След гласуването в пленарна зала от 11 март 2009 г. за отлагане на решението по предложението на Комисията за преразглеждане на съществуващите правила за прозрачност за новия Парламент, предложението беше върнато обратно на водещата комисия.
Following the 11 March 2009 Plenary vote to postpone the new Parliament until the decision on the Commission's proposal to revise the existing rules on transparency, the proposal was referred back to the committee responsible.
Въпреки че съответните институции работиха по досието на ниво комисия и работна група, не са провеждани междуинституционални разисквания от 11 март 2009 г.
Although the respective institutions have worked on the file at committee and working group level, no interinstitutional discussions have taken place since 11 March 2009.
Договорът от Лисабон променя правния и политически контекст на регламента и бъдещите отношения между Съюза и неговите граждани.
The Lisbon Treaty changes the legal and political context of the Regulation and the future relationship between the Union and its citizens.
Съображение 7 от Договора отразява желанието на държавите-членки „да засилят демократичното и ефикасно функциониране на институциите”, член 11, параграф 1 и 2 изискват от институциите да „предоставят [...] на гражданите и представителните организации възможността да изразят и обменят публично своите мнения във всички области на дейност на Съюза” и да „поддържат открит, прозрачен и редовен диалог с представителните организации и гражданското общество”.
Recital 7 of the Treaty notes the desire of the Member States 'to enhance further the democratic and efficient functioning of the institutions', Article 11 (1) and (2) require the institutions to 'give citizens and representative associations the opportunity to make known and publicly exchange views in all areas of Union action' and to 'maintain an open, transparent and regular dialogue with representative organisations and civil society'.
Член 15 в своята цялост също е изключително важен в този контекст.
Also Article 15 in its entirety is highly relevant in this context.
С оглед на изложеното по-горе положение и горепосочените части и духа на Договора от Лисабон, би ли могъл Съветът да отговори на следния въпрос:
In the light of the above situation and the above parts and spirit of the Lisbon Treaty, could the Council elaborate on the following question.
Какви мерки ще предприеме Съветът по отношение на преразглеждането на Регламент (ЕО) № 1049/2001 ?
What measures will the Council take with regard to the revision of Regulation (EC) 1049/2001 ?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0123/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0123/09
С оглед на изложеното по-горе положение и горепосочените части и духа на Договора от Лисабон, би ли могла Комисията да отговори на следния въпрос:
In the light of the above situation and the above parts and spirit of the Lisbon Treaty, could the Commission elaborate on the following question.
Какви мерки ще предприеме Комисията по отношение на преразглеждането на Регламент (ЕО) № 1049/2001 ?
What measures will the Commission take with regard to the revision of Regulation (EC) 1049/2001 ?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0124/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0124/09
Sylvie Guillaume
Sylvie Guillaume
, от името на групата S&D
, on behalf of the S&D Group
Относно: Съвместни полети за връщане на имигранти с нередовни документи
Subject: Joint flights for the return of irregular migrants
През последните седмици няколко държави-членки пристъпиха към принудително и групово връщане на афганистанци в Афганистан, където в някои части на страната е налице доказан риск за тяхната физическа безопасност.
During recent weeks, several Member States have carried out forced and grouped returns of Afghans to Afghanistan where, in some areas, there is an established risk to physical safety.
Като се отчете, че афганистанците представляват най-голямата бежанска общност в света (над 2,7 милиона души, 500 000 изселени лица), и предвид положението на всеобща несигурност в страната, може ли Афганистан да се третира като безопасна трета държава?
Bearing in mind both the fact that Afghans make up the largest community of refugees in the world (more than 2.7 million people, and 500 000 displaced persons) and the situation of general confusion in the country, can Afghanistan be treated as a safe third country?
Може ли Съветът да гарантира, че преди всяко връщане е извършена обстойна проверка, която да гарантира, че лицето не е представило заявление за международна закрила, ако да - то че всеки проучвателен етап на процедурата е напълно спазен, както и че безопасността на това лице не е изложена на заплаха в държавата, в която се връща?
Can the Council guarantee that, prior to every return, a detailed check was carried out to ensure that the person did not introduce a request for international protection, that every step of the examination of the procedure was fully respected if they did, and that their security is not threatened in the country of return?
Съветът бил ли е в състояние да извърши последваща проверка, че такъв е всеки отделен действителен случай?
Was the Council able to verify a posteriori that this was indeed the case on the ground?
Счита ли Съветът, че афганистанските граждани могат да получат субсидиарна закрила в съответствие с член 15в от т.нар. „Директива за признаването” 2004/83/ЕО от 29 април 2004 г. (тежки и лични заплахи срещу живота или личността на цивилно лице поради безогледно насилие в случай на въоръжен вътрешен или международен конфликт)?
Does the Council consider that Afghan nationals could obtain subsidiary protection under Article 15c of the 'qualification' Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 (serious and individual threat to a civilian's life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict)?
Можем ли да разглеждаме като достатъчен аргумента, че би било законосъобразно връщането на лице, пребиваващо с нередовни документи на територията на ЕС, поради единствената причина, че не е представило искане за международна закрила, независимо че сме напълно наясно, че поради регламента Дъблин ІІ много търсещи убежище се страхуват да представят заявление за убежище в държава-членка при влизане на територията на ЕС, особено ако последната е Гърция или Малта, тъй като вероятността да получат убежище е минимална?
Can we regard as sufficient the argument that it would be legitimate to return a person residing irregularly on EU territory for the sole reason that he or she has not introduced a request for international protection, despite being fully aware of the fact that, due to the Dublin II regulation, many asylum seekers are afraid of introducing a request for asylum in a Member State when entering EU territory, especially if the latter is Greece or Malta, given that their chances of being granted asylum are minimal?
Трябва ли държавите-членки да потвърдят решението на Съвета от 29-30 октомври за „проучване на възможностите за редовни съвместни чартърни полети за връщане, финансирани от Frontex”?
Should the Member States confirm the Council decision of 29/30 October to examine 'the possibility of regular chartering by Frontex of joint returns'?
Трябва ли същевременно те да целят постигане на споразумение по единен европейски списък на безопасните трети държави и да предприемат неотложни действия на най-високо равнище за хармонизиране на критериите за разглеждане, предоставяне и упражняване на бежанския статут?
Do they at the same time intend to seek an agreement on a European list of safe third countries, and to take urgent action on the harmonisation at the highest level of the criteria for the examination, granting, and exercise of refugee status?
И, най-накрая, защо да се обмисля използването на финансиране чрез Frontex, с оглед на факта, че бежанският фонд за завръщане за периода 2008-2013 г. получи общо 676 млн. евро бюджет и е предназначен по-конкретно за подкрепа на съвместни действия за връщане, организирани от няколко държави-членки?
Finally, why contemplate the use of financing through Frontex in the light of the fact that the refugee fund for return 2008-2013 has been granted a total budget of € 676 million, and aims in particular to support joint return actions organised by several Member States?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0125/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0125/09
Може ли Комисията да гарантира, че преди всяко връщане е извършена обстойна проверка, която да гарантира, че лицето не е представило заявление за международна закрила, ако да - то че всеки проучвателен етап на процедурата е напълно спазен, както и че безопасността на това лице не е изложена на заплаха в държавата, в която се връща?
Can the Commission guarantee that, prior to every return, a detailed check was carried out to ensure that the person did not introduce a request for international protection, that every step of the examination of the procedure was fully respected if they did, and that their security is not threatened in the country of return?
Комисията била ли е в състояние да извърши последваща проверка, че такъв е всеки отделен действителен случай?
Was the Commission able to verify a posteriori that this was indeed the case on the ground?
Счита ли Комисията, че афганистанските граждани могат да получат субсидиарна закрила в съответствие с член 15в от т.нар. „Директива за признаването” 2004/83/ЕО от 29 април 2004 г. (тежки и лични заплахи срещу живота или личността на цивилно лице поради безогледно насилие в случай на въоръжен вътрешен или международен конфликт)?
Does the Commission consider that Afghan nationals could obtain subsidiary protection under Article 15c of the 'qualification' Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 (serious and individual threat to a civilian's life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict)?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0126/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0126/09
Относно: Перспективи за Програмата за развитие от Доха (ПРД) след Седмата министерска конференция на СТО
Subject: Prospects for the Doha Development Agenda (DDA) following the Seventh WTO Ministerial Conference
Комисията може ли да предостави оценка на положението в основните области на преговори от Програмата за развитие от Доха, в частност селското стопанство, неселскостопанския пазар (NAMA ) и услугите?
Can the Commission provide an assessment of the 'state of play' in the main negotiating areas of the DDA, especially in agriculture, NAMA (non-agricultural market access) and services?
Какви са основните постижения на Комисията на Седмата министерска конференция на СТО?
What are the main achievements of the Commission at the Seventh WTO Ministerial Conference?
Кои въпроси остават за разглеждане и кои са най-трудните теми?
Which are the remaining issues to be discussed and which are the most difficult subjects?
Какво въздействие ще окаже министерската конференция на СТО върху текущия кръг от преговори от Доха?
What impacts will the WTO Ministerial Conference have on the ongoing Doha Round negotiations?
Как Комисията ще гарантира, че основните преговори са съсредоточени върху развитието?
How will the Commission ensure that the core negotiations are focused on development?
В състояние ли е Комисията да даде оценка на вероятността за успешното приключване на кръга преговори от Доха за развитие до края на годината?
Can the Commission provide an evaluation of the likelihood of a successful conclusion of the Doha Development Round by the end of next year?
По какъв начин Комисията възнамерява да включи членовете на Европейския парламент в текущия кръг от преговори от Доха и в структурата на СТО?
How does the Commission intend to include the Members of the European Parliament in the ongoing Doha Round negotiations and in the WTO structure?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0127/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0127/09
Относно: Преглед на бюджета 2009-2010
Subject: Budget review 2009-2010
Проект за съобщение на Европейската комисия, озаглавено „Програма за реформи за глобална Европа: да реформираме бюджета, да променим Европа” беше представен на вниманието на комисията по земеделие и развитие на селските райони.
A draft communication of the Commission entitled ‘A reform Agenda for a Global Europe - Reforming the Budget, Changing Europe’ has been brought to the attention of the Committee on Agriculture and Rural Development.
Съвместните изследванията и иновациите в областта на селскостопанските технологии, на потенциала за противодействие на изменението на климата и на новите патогени и болести, са ключови фактори в това отношение.
Innovation and joint research in agricultural production technologies, in climate change mitigation potential and in new pathogens and diseases are key factors in this respect.
Европейското селско стопанство ще трябва да допринася за намаляването на емисиите от парникови газове и развитието на използването на земята като въглероден поглътител.
European agriculture will have to contribute to reduce greenhouse gas emissions and to developing the use of land as a carbon sink.
То също така ще трябва да отговаря на обществените очаквания в Европа да допринася за гарантиране на качеството на храните, биоразнообразието, водните ресурси и благосъстоянието на животните”.
It will also have to meet expectations of European society to help safeguarding food quality, biodiversity, water resources and animal welfare’.
Съзнава ли Комисията, че за да може селското стопанство да отговори на тези предизвикателства ще са необходими огромни инвестиции, което противоречи на целта за осъществяване на значителни съкращения в бюджета за селското стопанство?
Is the Commission aware that, in order to be able to meet such challenges, massive investment in agriculture will be needed, which is contrary to the goal of significant budgetary reduction?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0128/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0128/09
Izaskun Bilbao Barandica
Izaskun Bilbao Barandica
Относно: Пиратство край бреговете на Сомалия
Subject: Piracy off the coast of Somalia
Броят на актовете на пиратство край бреговете на Сомалия нараства сериозно от м. септември насам.
The number of acts of piracy off the coast of Somalia has increased considerably since September.
За пример може да бъде даден плавателният съд „Алакрана”, чийто 36-членен екипаж е държан в плен вече месец и половина.
For example, 36 crew members from the fishing vessel Alakrana have been held captive for the last six weeks.
Въпреки факта, че силите, участващи в операцията „Аталанта”, показаха своята ефективност в Аденския залив, скорошните нападения предполагат, че възможностите на пиратите нарастват, като последните засилват дейността си край бреговете на източна Африка.
Even though the Atalanta force has shown its effectiveness in the Gulf of Aden, the recent attacks suggest that the pirates’ capabilities are growing as they step up their activity off east Africa.
Последното нападение беше извършено на повече от 200 морски мили северно от Сейшелските острови и на 650 мили от сомалийските брегове.
The latest attack occurred 200 nautical miles north of the Seychelles and 650 miles off the Somali coast.
Комисията съгласна ли е с възможността проблемът с пиратството край сомалийските брегове да бъде решен в духа на приетата на 14 октомври 2008 г. резолюция на ЕП?
Does the Commission agree with the idea of solving the problem of piracy off the Somali coast according to the approach approved in the EP resolution of 14 October 2008?
Комисията съгласна ли е на борда на риболовните и товарните кораби да се качват военни придружители, какъвто е вече случаят с френските плавателни съдове?
Is it in favour of putting military escorts on board fishing and cargo vessels, as is already the case on French vessels?
Възможно ли е тази военна сила да се състои от европейски военни сили на основание EU Navfor?
Could these escorts be part of a European military force based on EU NAVFOR?
Каква е позицията на Комисията по отношение на препоръките на ММО на плавателните съдове, риболовни или търговски, да не се наемат частни охранителни агенции?
What is its position on the International Maritime Organisation’s (IMO) advice not to put private security personnel on board fishing or trading vessels?
Какво би било мнението на Комисията относно комбинацията от частни и военни сили и какви биха били правните последици?
What about a combination of private and military personnel, and what would be the legal implications?
Как би могла Комисията да окаже натиск върху държавите-членки да създадат постоянен правен инструмент, съгласно който да бъдат съдени заловените пирати?
How can it put pressure on the Member States to establish a permanent legal instrument for judging arrested pirates?
Според Комисията, биха ли могли регионалните споразумения, подписани под егидата на ММО през януари 2009 г. в Джибути и включващи държавите от Аденския залив, да помогнат за намирането на местно разрешение относно пиратите и да помогнат на сомалийските органи да се справят с проблема?
Does it think the regional agreement between the coastal states of the Gulf of Aden, signed in Djibouti in January 2009 under the aegis of the IMO, may be useful with a view to finding a local solution to piracy and helping the Somali authorities tackle this problem?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0129/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0129/09
Относно: Безопасност и оперативна съвместимост на железопътната система на Общността
Subject: Safety and interoperability of the Community railway system
Въпреки че железопътната система на Общността се характеризира с висока степен на безопасност и че през последните години е осъществен напредък в рамките на либерализацията на пазара, неотдавнашните злополуки с фатални последици в Италия (Viareggio) и Нидерландия повдигнаха въпроси относно безопасността и поддръжката на товарните вагони.
Although the Community railway system is very safe and has been improved in recent years under market liberalisation, recent fatal accidents in Italy (Viareggio) and the Netherlands have raised questions with regard to safety and the maintenance of freight wagons.
В директивата за безопасността на железопътния транспорт, изменена с Директива 2008/110/ЕО , се предвижда, че за поддръжката на всяко едно превозно средство отговоря конкретна структура и че до 24 септември 2010 г. Комисията ще приеме мярка за установяване на система за сертифициране на структурата, която отговаря за поддръжката на товарни вагони, а до 24 декември 2018 г. ще включи в тази мярка всички железопътни транспортни средства.
The Railway Safety Directive (RSD), as amended by Directive 2008/110/EC , provides that each vehicle shall have an entity in charge of its maintenance (ECM), for which the Commission shall adopt a measure establishing a system of certification by 24 December 2010 in the case of freight wagons and 24 December 2018 for all railway vehicles.
В доклада за напредъка на изпълнението на директивата за безопасността на железопътния транспорт и на директивите за оперативната съвместимост на железопътната система Комисията посочва, че раздробяването, дължащо се на националните изисквания (стандарти/правила), все още представлява пречка за изграждането на една европейска железопътна зона, въпреки че в интегрирането на железопътните системи са инвестирани значителни финансови, политически и човешки ресурси.
In its progress report on the implementation of the RSD and the railway interoperability directives , the Commission states that the segmentation resulting from national requirements (standards/rules) is still a barrier to a Europe-wide rail area, even though substantial financial, political and human resources have been invested in integrating railway systems.
Освен това, както се посочва в доклада за напредъка, Комисията възнамерява да извърши преглед на своите политики в областта на оперативната съвместимост и безопасността на общностната железопътна система.
Furthermore, as announced in the progress report, the Commission intends to review its policies on interoperability and the safety of the Community railway system.
Кои конкретни мерки счита Комисията за подходящи в краткосрочен план с оглед на повишаването на безопасността на железопътните товарни вагони?
In the short term, what practical measures does it consider appropriate in order to enhance the safety of rail freight wagons?
Възнамерява ли Комисията да ускори приемането на системата за сертифициране на структурите, които отговарят за поддръжката на товарни вагони, и да осигури по-безопасна общностна рамка, без да издига допълнителни пречки пред железопътните оператори?
Does it intend to accelerate the adoption of the ECM certification system and to provide a safer Community framework without imposing additional barriers on railway actors?
Какви национални практики или "вратички" в нормативните уредби, възпрепятстващи оперативната съвместимост и оказващи решаващо въздействие върху железопътната система, са установени?
What national practices or loopholes have been identified that create barriers to interoperability and have a critical influence on the railway system?
Къде се наблюдават те в географско отношение и какви нови мерки възнамерява Комисията да предприеме в краткосрочен план с оглед на тяхното преодоляване?
Where do these occur geographically, and what new measures does the Commission intend to take in the short term in order to tackle them?
Кои решения на национално равнище, разгледани в рамката на прилагането на системата за управление на европейския железопътен трафик („ERTMS“), застрашават оперативната съвместимост?
Which national solutions identified in the context of implementing the European Rail Traffic Management System jeopardise interoperability?