natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Насилието спрямо жените представлява структурен и широко разпространен проблем из цяла Европа.
Violence against women is a structural and widespread problem throughout Europe.
Животът на жените, както участието им в социалния, политическия и икономически живот биват ограничавани от устойчивото присъствие на разнообразни форми на насилие спрямо тях.
Women's lives and participation in social, economic, political and economic life is being limited by the persistence of different forms of violence against them.
Насилието спрямо жените е не само проблем на общественото здраве, но също така въпрос на неравенство между жените и мъжете - сфера, в която ЕС има задължение да предприема действия.
Violence against women is not only a problem of public health, but also a matter of inequality between women and men, which is an area where the EU has the mandate to develop actions.
Понастоящем програмата Дафне предоставя известни ограничени средства за инициативи срещу насилието спрямо жени.
Currently, the Daphne programme provides some limited funding for initiatives against violence against women.
При все това този инструмент далеч не е достатъчен.
However, this instrument is far from sufficient.
В момент, когато ЕС усилва сътрудничеството си в сферата на свободата, сигурността и правосъдието, посредством приемането през м. декември на така наречената Стокхолмска програма, в която се изтъкват защитата на гражданите, достъпът до правосъдие и насърчаването на гражданските права, интензифицирането на действията на ЕС за справяне с насилието спрямо жените трябва да бъде неразделна част от една подобна стратегия.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action to tackle violence against women must be an integral part of such a strategy.
Предвид горепосоченото, каква е стратегията на Съвета за подобряване на настоящото положение на нещата?
What is, therefore, the Council's strategy to improve the current situation?
Възнамерява ли Съветът да възприеме по-последователна политика на ЕС за справяне с насилието спрямо жените въз основа на съществуващите договорни разпоредби (задължение за стремеж към постигане на равенство между жените и мъжете и за обществено здраве)?
Does the Council plan to adopt a more comprehensive EU policy to tackle violence against women on the basis of the existing Treaty provisions (obligation to work towards equality between women and men and public health)?
Възнамерява ли Съветът да разработи политика на ЕС за справяне с насилието спрямо жените, въз основа на общи насоки?
Does the Council plan to develop an EU policy plan to tackle violence against women based on shared guidelines?
Какви действия са планирани за насърчаване и подкрепа на държавите-членки в разработването на национални планове за действие срещу насилието спрямо жените?
What actions are planned to encourage and support Member States in developing national action plans to tackle violence against women?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0097/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0097/09
В момент, когато ЕС усилва сътрудничеството си в сферата на свободата, сигурността и правосъдието, посредством приемането през м. декември на така наречената Стокхолмска програма, в която се изтъкват защитата на гражданите, достъпът до правосъдие и насърчаването на гражданските права, интензифицирането на действията на ЕС срещу насилието спрямо жените трябва да бъде неразделна част от една подобна стратегия.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action against violence against women must be an integral part of such a strategy.
Какви действия са планирани за насърчаване и подкрепа на държавите-членки в разработването на национални планове за действие срещу насилието спрямо жените
What actions are planned to encourage and support Member States in developing national action plans to tackle violence against women?
Възнамерява ли Комисията да представи пред Съвета предложения за насоки за по-последователен политически план на ЕС за справяне с насилието спрямо жените?
Does the Commission plan to put to the Council proposals for guidelines for a more coherent EU policy plan to tackle violence against women?
Какво е мнението на Комисията за организиране на специална конференция на високо равнище, с участието на представители от политическите организации, гражданското общество, социалните и институционалните организации, с цел да бъде подпомогнат процесът на разработване на по-последователни политики, свързани с проблема на насилието спрямо жените?
What does the Commission think about organising a special high-level conference attended by representatives coming from political bodies, civil society and social and institutional organisations, with the aim of feeding into a process of developing more coherent policies to address violence against women?
Кога възнамерява Комисията да организира Европейската година срещу насилието спрямо жените - нещо, за което е била многократно запитвана от страна на ЕП от 1997 г. насам?
When does the Commission intend to organise a European Year against Violence against Women as repeatedly called for by the EP since 1997?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0098/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0098/09
Относно: Стратегия на Съвета относно конференцията в Копенхаген по изменението на климата (COP 15)
Subject: Council's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Каква е стратегията на Съвета, за да се гарантира, че както развитите, така и развиващите се страни на конференцията в Копенхаген по изменението на климата ще постигнат амбициозно споразумение?
What is the Council's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Какво ще предприеме Съветът, за да може това споразумение да наложи задължителни цели за емисии, които да доведат до глобално намаляване на емисиите в индустриализираните държави в размер, по-близък до горната граница на 25-40 % за 2020 г. в сравнение с 1990 г., съгласно препоръките в четвъртия доклад за оценка на Международната експертна група за изменение на климата?
What will the Council do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
С кои равнища на финанси планира да се ангажира Съветът, с цел да подпомогне смекчаването и приспособяването и да намали обезлесяването в развиващите се страни, за да може да бъде подписано всестранно споразумение в Копенхаген и за да изпълни своята отговорност пред развиващия се свят?
Which levels of finance does the Council plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0099/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0099/09
Относно: Стратегията на Комисията за конференцията в Копенхаген по въпросите, свързани с изменението на климата (COP 15)
Subject: Commission's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Каква е стратегията на Комисията за гарантиране постигането на амбициозно споразумение между развитите и развиващите се страни по време на конференцията в Копенхаген относно изменението на климата?
What is the Commission's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Какви ще бъдат действията на Комисията за гарантиране, че с това споразумение ще се поставят обвързващи цели в областта на емисиите, което да доведе до намаляване на емисиите в световен план при държавите с развита промишленост с процент по-близък до горната граница на 25-40 % размер през 2020 г. в сравнение с 1990 г., както беше препоръчано в четвъртия доклад за оценка на международната експертна група за изменение на климата?
What will the Commission do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Какъв е размерът на финансовите средства, които Комисията възнамерява да мобилизира в подкрепа на действията, насочени към облекчаване и приспособяване към изменението на климата и ограничаване на обезлесяването в развиващите се страни, с което да се позволи постигането на всестранно споразумение в Копенхаген, за да изпълни своята отговорност пред развиващия се свят?
Which levels of finance does the Commission plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0100/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0100/09
Charles Goerens
Charles Goerens
Относно: Проблематиката на ограничения достъп на развиващите се страни до някои ваксини
Subject: Problem of limited access of developing countries to some vaccines
Три четвърти от човечеството няма достъп до ваксината срещу грип A(H1N1).
Three quarters of the world’s population have no access to the vaccine against the influenza A(H1N1) virus (‘swine flu’).
Проблематиката на справедливия достъп до постиженията на медицината отново придобива актуалност в контекста на опасността от пандемия от свински грип (вируса A(H1N1)).
The problem of fair access to the most modern medicine has again reared its head in the context of the risk of a swine flu pandemic.
По принцип тези вируси се появяват в необлагодетелствани райони, където естествено рискът от пандемия засяга на първо място местното население.
Such viruses generally appear in deprived regions where the local populations are, of course, the first to be affected by the risk of pandemics.
Така всяка година южните страни предоставят на северните страни проби на грипни вируси за изготвянето на ваксина срещу сезонния грип.
Each year, the countries of the southern hemisphere provide those of the north with influenza virus samples to update seasonal influenza vaccines.
Преди повече от две години Индонезия съобщи на СЗО отказа си да продължи да споделя без възнаграждение пробите от грипния вирус A/H5N1, изолирани на нейна територия.
More than two years ago, Indonesia informed the WHO that it was no longer willing to share, free of change, samples of the A/H5N1 influenza virus isolated on its territory.
По този начин Индонезия искаше да насочи вниманието на международната общност към необходимостта от това развиващите се страни да имат полза от размяната на проби на вируси и по-специално да им бъде даден достъп до качествени ваксини на разумни цени срещу пандемичния грип.
In this way, Indonesia intended to alert the international community to the need for developing countries to benefit from the exchange of virus samples and, in particular, from access to high-quality vaccines against pandemic strains of influenza at affordable prices.
Би ли споделила с нас Комисията, какви са пречките пред предоставянето на свободен достъп на развиващите се страни до ваксините?
Can the Commission tell us what obstacles stand in the way of generalised access to vaccines for developing countries?
Съгласна ли е Комисията с мнението, че е морално недопустимо да се иска от развиващите се страни да предоставят необходимите за разработването на дадена ваксина щамове, а в същото време да бъде отказвано на същите тези страни, когато те с право изискват осигуряването на здравна защита за тяхното население?
Does the Commission share the view that it is morally indefensible to persuade developing countries to provide the strains necessary for the development of a vaccine while the justified calls of these countries to protect the health of their populations are met with flat refusal?
Какви инициативи възнамерява да поеме Комисията с цел да насърчи достъпа на развиващите се страни до ваксините срещу грип A(H1N1)?
What measures does the Commission intend to take to increase the access of developing countries to vaccines against the influenza A(H1N1) virus?
Освен тези конкретни действия в контекста на пандемията, готова ли е Комисията да предприеме действия, които да позволят предоставянето на постоянен достъп до ваксини на развиващите се страни?
Beyond measures taken in this specific case in the context of the pandemic, is the Commission willing to take action to ensure that developing countries have lasting access to vaccines?
В случай, че е готова да направи това, може ли Комисията да посочи какви мерки трябва да бъдат взети за подобряване нивото на здравната инфраструктура в развиващите се страни, което представлява необходимо условие за по-справедлив достъп до ваксините?
If so, can the Commission outline the measures to be taken to improve health infrastructure in developing countries, an essential precondition for fairer access to vaccines.
И накрая, може ли Комисията да ни даде информация по какъв начин възнамерява да включи важните хуманитарни фактори, както институционални, така и от страна на гражданското общество (НПО), с оглед гарантирането на възможно най-висока степен на задоволяване на нуждите в тази област?
Lastly, can the Commission specify how it intends to involve the major humanitarian actors, both from the institutional sphere and civil society (NGOs), in order to ensure that the needs of as many people as possible are met in this regard?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0101/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0101/09
Относно: Проекта на Google за дигитализиране на световното книжно наследство
Subject: Google's project to digitise the world's book heritage
Предвид следните факти:
Bearing in mind the following background:
сключването на 28 октомври 2008 г. на споразумението Google Book Search.
the Google Book Search agreement was concluded on 28 October 2008.
С това споразумение се прави опит за уреждане на колективен иск, подаден от група автори и издатели от САЩ срещу Google, в който се твърди, че Google нарушава авторските им права като дигитализира книгите им и разпространява части от тях чрез Google Book Search .
The agreement attempts to settle a lawsuit brought, as a class action, by US authors and publishers against Google, claiming that Google infringed their copyright by digitising their books and making parts of them available through Google Book Search.
Споразумението се очаква да бъде одобрено от съда в САЩ, а съответния съд се очаква да се произнесе през октомври 2009 г.;
The settlement awaits the approval of US courts and the relevant court is expected to hand down its decision in October 2009;
даването на ход от Комисията през ноември 2008 г. на проекта Europeana;
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
лансирането от Комисията на 28 август 2009 г. на обществено допитване относно изработването на съвременни правила за насърчаване на дигитализирането на книги в Европа;
on 28 August 2009 the Commission launched a public consultation on a modern set of rules to encourage the digitisation of books in Europe;
изслушването, проведено от Комисията на 7 септември 2009 г., и поредицата от свързани с темата срещи в Брюксел относно споразумението Google Book в Съединените щати;
on 7 September 2009 the Commission held a hearing and a series of related meetings in Brussels on the Google Book US Settlement Agreement;
съвместната декларация от 7 септември 2009 г. на г-жа Viviane Reding, член на Европейската комисия, отговаряща за информационното общество и медиите, и г-н Charlie McCreevy, член на Европейската комисия, отговарящ за вътрешния пазар и услугите, в която те очертават културните и икономическите последствия от дигитализирането на книги в Европа и подчертават необходимостта от адаптиране на европейското законодателство към дигиталната ера;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Какво е мнението на Комисията за проекта за търсене на книги на Google (Google Book Search) и правата на заинтересоването страни?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Какви са стъпките, които Комисията възнамерява да предприеме в това отношение?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Счита ли Комисията, че е необходимо законодателството в областта на авторските права на Европейския съюз да бъде съответно адаптирано?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0102/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
Tatjana Ždanoka
Tatjana Ždanoka
Alejandro Cercas
Alejandro Cercas
, от името на групата S-D ,
, on behalf of the S-D Group,
Относно: средносрочната финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки и социалните критерии за допустимост
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Поради финансовата криза някои държави-членки бяха принудени да прибягнат до подкрепата на ЕС (Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година) и до международна подкрепа (Международния валутен фонд).
Due to the financial crisis some Member States have had to resort to the assistance of the EU (Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002) and international institutions (International Monetary Fund).
Комисията въвела ли е мерки, които да гарантират, че финансовата помощ, подкрепя действия, които са социално балансирани и отчитат процеса на социална закрила и социално приобщаване?
Has the Commission introduced any measures to ensure that financial assistance supports actions that are socially balanced and take into account the EU Social Protection and Social Inclusion Process?
Обмисляла ли е Комисията въвеждането на социални критерии за допустимост във всички бъдещи договори за финансова подкрепа от ЕС?
Has the Commission considered taking action in order to ensure that social conditionality becomes an integral part of any future agreements on financial assistance from the EC?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0103/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Paweł Zalewski
Paweł Zalewski
Vytautas Landsbergis
Vytautas Landsbergis
Mario Mauro
Mario Mauro
Michael Gahler
Michael Gahler
Andrzej Grzyb
Andrzej Grzyb
Eduard Kukan
Eduard Kukan
Andrey Kovatchev
Andrey Kovatchev
Hans-Gert Pöttering
Hans-Gert Pöttering
Ioan Mircea Paşcu
Ioan Mircea Paşcu
Krzysztof Lisek
Krzysztof Lisek
Arnaud Danjean
Arnaud Danjean
Francisco José Millán Mon
Francisco José Millán Mon
Ryszard Antoni Legutko
Ryszard Antoni Legutko
Janusz Władysław Zemke
Janusz Władysław Zemke
Inese Vaidere
Inese Vaidere
György Schöpflin
György Schöpflin
Alf Svensson
Alf Svensson
Werner Schulz
Werner Schulz
Arturs Krišjānis Kariņš
Arturs Krišjānis Kariņš
Algirdas Saudargas
Algirdas Saudargas
Anna Ibrisagic
Anna Ibrisagic
Jarosław Leszek Wałęsa
Jarosław Leszek Wałęsa
Milan Zver
Milan Zver
Ville Itälä
Ville Itälä
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
Radvilė Morkūnaitė
Radvilė Morkūnaitė
Относно: Укрепване на мира и сътрудничеството в отношенията с Беларус и Русия
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
На 29 септември, близо до границата с ЕС, приключиха най-мащабните за последните няколко години руско-беларуски военни маневри.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
Този факт изисква реакция от страна на Европейския съюз, тъй като е тясно свързан с безопасността на държавите-членки и интегритета на източните политики на ЕС.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Сценариите на септемврийското тренировъчно учение, наречено „Запад 2009“, предизвикват нашето удивление и несъгласие.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Наред с другото, тези маневри включват симулация на предполагаемо нападение, извършено от територията на ЕС и насочено срещу Беларус и нейната територия.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Така също сме обезпокоени относно първата част на септемврийските маневри в Балтийския басейн, където за първи път беше „упражнена“ защита на газопровода „Северен поток“.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Този сценарий от маневрите би могъл да се възприеме като прелюдия към нарастващата милитаризация в Балтийския регион от страна на Руската федерация.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
Това определено ще има отрицателни последици по отношение на неутралността на „неутралните морски води“ и въпросите, свързани със сигурността в целия регион, както и ще попречи на нормалните отношения на държавите-членки на ЕС от Балтийския регион.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Политическата роля на Беларус в тези маневри предизвиква объркване.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Програмата „Източно партньорство“, приета от Минск, предполага развитието на сътрудничеството въз основа на взаимна добра воля и мирен подход.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Приемаме като даденост, че ще бъдем третирани от страна на правителството на Беларус като надеждни партньори, а не като врагове.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Политиките на Европейския съюз са прозрачни и предвидими.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
Очакваме същото от страна на Беларус.
We expect the same from Belarus.
Само тогава програмата „Източно партньорство“ има шанс за успех.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
Понастоящем идеята за присъединяване на Беларус към „Източно партньорство“ не е съвместима с факта, че правителството на тази държава осъществява военни маневри, включващи защита срещу нападение, извършено от територията на ЕС.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Струва си да се добави, че маневрите бяха проведени съвместно с държава, която използва „защитата“ като претекст за нападение срещу своите съседи.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.