natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anne Jensen (АЛДЕ, Дания) отбеляза, че нейната група винаги е подкрепяла либерализацията на железниците, като заяви, че „ тя укрепва железопътния транспорт по отношение както на превоза на пътници, така и на товари.
Anne Jensen (ALDE, DK) commented that her group had always supported the liberalisation of the railways, saying that it "strengthened rail transport, as regards both passenger transport and freight transport.
Най-добрите средства за целта са либерализацията и свободната конкуренция, които карат железопътните компании да проявят по-жив интерес към изискванията на клиентите ”.
The best tools for this are liberalisation and freer competition, which causes train companies to take a greater interest in the wishes of customers."
Robert Zile (Съюз за Европа на нациите, Латвия) изрази съжаление, че някои държави от ЕС, включително неговата собствена страна, „ нямат никаква международна пътническа железопътна връзка с държавите от ЕС и поради това железопътният пакет не действа в целия разширен Европейски съюз ”.
Robert Zile (UEN) from Latvia regretted that some EU countries, including his own, "have no international passenger rail connection with EU countries at all and that the railway package therefore does not operate across the whole of the enlarged European Union."
Членовете на ЕП от групата на Зелените приветстваха изхода от продължителната процедура.
The Greens/EFA welcomed the outcome of the long procedure.
Италианският член на ЕП Sepp Kusstatscher заяви, че „ пътниците по европейските железници сега ще получат по-силни права във вътрешен и международен план ”.
Italian MEP Sepp Kusstatscher said that "Passengers on European railways will now gain stronger rights, both domestically and internationally."
Групата на Европейската зелена левица/Северната зелена левица не беше особено доволна от отварянето на железопътните мрежи.
The GUE/NGL group was less than happy with the opening up of the rail networks.
По думите на депутата от Нидерландия Erik Meijer „ започва се с международния превоз на товари, но в крайна сметка се обхваща целият железопътен транспорт, включително вътрешните пътнически превози.
Said Dutch MEP Erik Meijer: "This starts with international freight transport, but ultimately encompasses all rail traffic including domestic passenger traffic.
Това означава, че по-лошите условия на труд в автомобилния и въздушния превоз на товари ще се превърнат в норма и за железопътния транспорт.
This means that the poorer working conditions in freight transport by road and air also become the norm in rail transport.
Не сме съгласни, че конкуренцията е по-добро решение за проблемите в международния превоз на товари и дори в пътническия транспорт, отколкото доброто сътрудничество между националните железопътни предприятия.
We do not agree that competition is a better answer than good cooperation between national railway undertakings to the problems in international freight transport or even passenger transport.
И ние няма да гласуваме за тези предложения на третото четене. ”
And we shall not be voting for these proposals in the third reading. "
Също толкова недоволен беше Michael Natrass (Независимост/Демокрация, Великобритания), но поради различни причини. „ Хармонизирането на железниците във всички 27 държави никак не допада на Обединеното кралство.
Equally unhappy was Michael Natrass (IND/DEM, UK), but for a different reason: "Harmonisation of railways across 27 states has very little attraction to the UK.
Конкуренцията може да е подходяща за търговията, но можете да ни изключите, понеже ние ще се занимаваме с икономиката на собствените си услуги .”
Competition may be good for commerce, but you can leave us out, as we will deal with the economics of running our own service."
Когато Парламентът отхвърля...
When Parliament rejects…
Европейският парламент може да отиде по-далеч от внасянето на изменения към предложенията за законодателни актове, в които установи слабости.
The European Parliament can go further than amending proposed laws with which it finds fault.
Ако дадено предложение е напълно неприемливо и няма изгледи за задоволителни подобрения, е възможно то да бъде отхвърлено изцяло.
If a proposal is completely unacceptable and there is no prospect of making satisfactory improvements, it can be thrown out altogether.
В периода 2004–2009 г. например, Парламентът отхвърли изцяло две важни законодателни предложения: т.нар. „директива за софтуерните патенти“ и плановете за либерализиране на пристанищните услуги.
In 2004-2009, for example, Parliament rejected outright two important legislative proposals: the so-called “software patents directive” and plans to liberalise port services.
Без директива за софтуерните патенти
No directive on software patents
През юли 2005 г. Европейският парламент отхвърли почти с единодушие акта, известен като директива относно патентоспособността на софтуерните продукти, като по този начин сложи край на тригодишни разгорещени разисквания.
In July 2005, the European Parliament almost unanimously rejected, what had become known as the "software patents directive", ending three years of passionate debate.
Приемането на тази директива щеше да означава да се допусне патентоване на компютърно реализирани изобретения (КРИ), т.е. изобретения, постигнати чрез използване на компютър, компютърна мрежа или подобно оборудване.
If adopted, this directive would have allowed patenting of computer-implemented inventions (CIIs), i.e. those that use a computer, a computer network or similar equipment.
Съгласно Европейската патентна конвенция (която не е част от правото на ЕС, а обхваща по-широка област), патент се издава само когато дадено изобретение е ново, включва изобретателска стъпка и е промишлено приложимо.
Under the European Patent Convention (which is not an EU law – it covers a wider area), a patent may be granted only if an invention is new, involves an inventive step and is capable of industrial application.
Издаването на патенти за компютърни програми (т.е. софтуер) е изрично изключено – за сметка на това те са защитени от авторско право.
Granting patents for computer programmes (i.e. software) is expressly ruled out – they are instead protected by copyright.
Европейското патентно ведомство (ЕПВ, което не е орган на ЕС, а е учредено по силата на ЕПК) и националните ведомства обаче издадоха хиляди патенти за изобретения, при които е използван софтуер.
But thousands of patents for inventions that use software have been issued by the European Patent Office (EPO – not an EU body, it was created under the EPC) and national offices.
Пример за това е патент, издаден за метод за проверка на правилното функциониране на антиблокираща спирачна система.
An example is a patent granted for a method of detecting whether an antilock brake system is functioning properly.
В този случай се счита, че софтуерът има само „технически принос“ и следователно е патентоспособен съгласно практиката на ЕПВ.
In this case, the software is deemed to make a "technical contribution" and is thus patentable under EPO practice.
В случая патентът защитава както изобретението (системата за контрол на спирачките), така и свързания с него софтуер.
In that case, the patent protects both the invention (the brake control system), and the software involved.
На практика не съществуват големи различия в начините, по които националните патентни ведомства тълкуват тези правила и в начините, по които националните органи тълкуват патентите на ЕПВ в тази област.
In practice there has been wide variation in the ways in which national patent offices interpret there rules, and in how national authorities interpret EPO patents in this field.
Европейската комисия предложи в директива на ЕС да бъде уточнено какво може и какво не може да се патентова.
The European Commission proposed an EU directive to specify more clearly what was and was not patentable.
Големите софтуерни дружества против отворения код?
Big software firms vs. open source?
Наблюдаваше се интензивен процес на лобиране на Парламента по този въпрос.
There was intense lobbying of Parliament on this issue.
Едната от страните, основно представляваща големите софтуерни дружества, изложи аргумент, че превръщането на КРИ в "патентоспособни" в Европа ще насърчи влагането на средства в изследвания и ще защити европейските изобретения от нелоялна конкуренция, по-специално от страна на САЩ, където често пъти е по-лесно да се получи патент за подобни изобретения.
One side, principally representing larger software firms, argued that making CIIs patentable in Europe would encourage research spending and protect European inventions from unfair competition, particularly from the US, where it is often easier to obtain patents on similar inventions.
Някои по-малки дружества, обаче, както и активисти, подкрепящи използването на софтуер с отворен код, възразяват, че софтуерните изобретения са вече защитени от авторско право и патентоването на КРИ увеличава съдебните разноски и ги измества от пазара.
But some smaller companies and activists supporting the use of open-source software argued instead that software inventions are already protected by copyrights and that CII patenting could raise legal costs and force them off the market.
Членовете на ЕП изслушаха и двете страни.
MEPs listened to both sides.
Повечето представители на социалистите, на Зелените и на Европейската обединена левица настояваха за по-тесен фокус по отношение на патентите с цел да се предостави повече място на изобретенията с отворен код, докато депутатите от ЕНП-ЕД, АЛДЕ, Съюза за Европа на нациите и Независимост/Демокрация бяха на мнение, че директивата ще помогне на дружествата, включително малките, да извлекат полза от изобретенията си и следва да й се даде ход с някои пояснения и гаранции.
Most Socialist, Greens/EFA and GUE/NGL MEPs wanted a narrower focus for patents to allow more room for open-source innovation whereas EPP-ED, ALDE, UEN and IND/DEM MEPs felt the directive would help firms, including smaller ones, to benefit from their inventions and should go ahead with some clarifications and safeguards.
Гласуване на първо четене и развитие в Комисията и Съвета
First reading vote and developments in Commission and Council
По време на първото четене в Парламента (състояло се преди изборите през 2004 г.) мнозинството от членовете на ЕП реши, че проектът на директива на Комисията не е достатъчно ясен по въпроса какво представлява понятието „технически принос".
At Parliament's first reading (which took place before the 2004 election) a majority of MEPs decided that the Commission's draft directive was insufficiently clear on the question of what constituted a "technical contribution".
Парламентът прие изменения, за да гарантира, че компютърните програми сами по себе си не могат да се патентоват.
Parliament adopted amendments to ensure that computer programs as such could not be patented.
Други изменения бяха насочени към защитата на малките предприятия, включително призив към Комисията да следи въздействието на директивата върху тях.
Other amendments sought to protect small businesses, including a call for the Commission to monitor the directive's impact on them.
След изборите през 2004 г. новият Парламент поиска от Комисията да оттегли предложението си и да започне процеса отново, но Комисията отказа с аргумента, че Съветът на министрите е на път да приеме позицията си, с което при всички случаи топката отново би се върнала в полето на Парламента.
After the 2004 elections, the new Parliament requested to the Commission to withdraw its proposal and start afresh, but the Commission did not do so, arguing that the Council was on the point of adopting its position, which would put the ball back in Parliament’s court in any case.
Действително, Съветът прие обща позиция относно ключовите технически определения за това кои изобретения подлежат на патентоване и кои не, а това не беше приемливо за нито една от страните по спора в Парламента.
The Council did indeed adopt a common position (which was unacceptable to either side of the argument in Parliament) one in which the crucial technical definitions as to what was and was not patentable.
Някои възразиха, че се е стигнало твърде далеч в ограничаването на подлежащите на патентоване изобретения в сравнение със съществуващата практика в патентните ведомства, докато други, напротив, счетоха определенията за допускащи софтуерни патенти под друго име.
Some argued that it went too far in restricting what could be patented compared to current practice in patent offices, while others, on the contrary, saw the definitions as allowing software patents by another name.
Гласуване на второ четене
Second reading vote
По време на разискванията, предшестващи гласуването, станаха ясни различните гледни точки.
In the debate before the vote, the different views were clear.
От името на ЕНП-ЕД, Noora Kauppi (Финландия) заяви, че „ патентите, издадени за технологичен продукт, не следва да се отхвърлят само поради обстоятелството, че софтуерът е съставна част от него.
On behalf of the EPP-ED, Noora Kauppi (FI) said that "patents granted for a technological product should not be rejected simply because the software forms a component of it.
Важно е обаче да се гарантира, че патентите не могат да бъдат използвани за възпрепятстване на създаването на съвместими софтуерни продукти “.
It is also important, however, to ensure that patents cannot be used to hinder the creation of compatible software".
Заставайки на противоположната позиция, докладчикът Michel Rocard (ПЕС, Франция) коментира, че „ в дългосрочен план защитата на европейската промишленост е гарантирана в по-голяма степен от либерализацията и свободния достъп, отколкото от патенти “.
By contrast, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) commented that, "in the long term, the defence of our European industry is better served by liberty and by freedom of access than by patents."
От името на либералите Toine Manders (Холандия) заяви: „ следва да се въведе справедлива схема за възнаграждение на изобретатели, като им се предостави възможност да защитават идеите си и своята интелектуална собственост “.
For the Liberals, Toine Manders (NL) said "a fair reward scheme should be introduced for inventors and they should be able to protect their ideas, their intellectual property."
Той изрази опасение, че в противен случай „ огромен брой корпоративни отдели за изследователска и развойна дейност “ ще напуснат Европа.
Otherwise he feared "a huge number of corporate research and development departments" would leave Europe.
Австрийският член на ЕП Eva Lichtenberger от партията на Зелените обаче застъпи съвсем различна позиция: „Нека не храним илюзии относно факта, че индустрията иска пълна патентоспособност за софтуерните продукти като добър източник на допълнителни приходи, с които да попълва потребностите си от касова наличност и ,разбира се, като начин за отстраняване на малките и средните предприятия от пазара, наред с нововъведенията“.
But Austrian MEP Eva Lichtenberger of the Greens took a completely different view: "Let us not harbour any illusions about the fact that industry wants full patentability for software, as a good source of additional income with which to fill up the cash till and, of course, as a way of driving small and medium-sized businesses, along with innovation, out of the marketplace".
Позицията й беше споделена от португалската й колежка Ilda Figueiredo (Европейска обединена левица/Северна зелена левица): „ Концентрирането на правото за създаване на софтуер в ръцете на малцина би довело до опасни ограничения. (...)
Her view was shared by Portuguese colleague Ilda Figueiredo (GUE/NGL): "To concentrate the right to create software in the hands of the few would lead to dangerous restrictions. (...)
Софтуерът допринесе за развитието на икономиките и направи възможна автоматизацията и опростяването на всевъзможни задачи при относително ниска себестойност.
Software has contributed towards the development of economies and has made it possible to make many tasks automatic and simplified at relatively low cost.
При нормативна уредба, регулираща софтуерните продукти чрез патенти, това би било невъзможно .“
Under a legal framework, in which software is governed by patents, this would not be possible."
Нидерландският член на ЕП Hans Blokland (Независимост/Демокрация) коментира: „ Много е жалко, че дори експертите не можаха да посочат дали директивата ще насърчава нововъведенията в малките и средните предприятия или в действителност ще постави препятствия пред тях и ще затрудни нововъведенията.
Dutch MEP Johannes Blokland (IND/DEM) commented: "It is unfortunate that even experts have been unable to state whether the directive will promote innovation in small and medium-sized enterprises, or whether it will in fact put obstacles in their way and hamper innovation.
Малко преди гласуването докладчикът Michel Rocard (ПЕС, Франция) отбеляза, че Парламентът е разделен на две във връзка с предложението, а комисарят Joaquín Almunia каза на депутатите, че ако решат да отхвърлят общата позиция, Комисията няма да внесе ново предложение – т.е. няма да има законодателен акт относно патентоването на софтуерни продукти.
Just before the vote, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) noted that Parliament was split fifty-fifty on the proposal and Commissioner Joaquín Almunia told MEPs that, should they decide to reject the common position, the Commission would not submit a new proposal - i.e. there would be no EU legislation on software patenting.
При липсата на задоволителни изгледи за постигането на компромис, политическите групи постигнаха съгласие, че е по-добре без закон, отколкото с лош закон, и в крайна сметка гласуваха за отхвърлянето на текста.
With no satisfactory compromise in prospect, the political groups could all agree that no law was better than a bad law, so they voted to reject the text.
Без директива относно пристанищните услуги
No directive on port services
През януари 2006 г. Парламентът отхвърли – с 532 гласа „против“ срещу 120 „за“ и 25 „въздържали се“ – предложението за директива за пристанищните услуги, която беше опит от страна на Комисията за „модернизиране на пристанищата и увеличаване на обема на работата им“, отваряне на пристанищните услуги (например товарене и разтоварване на кораби) за конкуренция в съответствие с Договора за ЕС и намаляване на натовареността на движението по пътищата, при запазване на безопасността, работните места и социалната сигурност.
In January 2006, Parliament rejected - by 532 votes to 120 with 25 abstentions - a proposed port services directive, which the Commission had said sought to "modernise ports and increase their work volumes", open up port services (such as loading and unloading ships) to competition in line with the EU Treaty, and reduce congestion on the roads, while protecting safety, jobs and social security.
Обработката на товари осигурява работа на хиляди хора в ЕС, по-специално в Нидерландия, Белгия, Франция и Обединеното кралство.
Cargo handling employs thousands in the EU, particularly in the Netherlands, Belgium, France and the UK .
С отхвърлянето на това предложение беше сложен край на продължителни разисквания, чието начало беше поставено с документа за обсъждане на Комисията през 1997 г. Спорът се водеше между поддръжниците на становището, че увеличаването на конкуренцията между пристанищата е необходимо за повишаване на растежа и заетостта, и застъпващите виждането, че либерализацията ще доведе до масова загуба на работни места (сред докерите) и влошаване на условията на труд и безопасността (напр. моряците, които ще трябва да товарят и разтоварват кораби вместо докерите, т.нар. „самообслужване“).
This rejection concluded a lengthy debate, started by a Commission discussion paper in 1997, between those arguing that more competition among ports was needed to boost growth and jobs, and those who believed that liberalisation would lead to widespread job losses (among dockers) and a deterioration in working conditions and safety (e.g. for sailors who would be required to load or unload ships, rather than dockers, so called “self-handling”).
Проведоха се протестни демонстрации на докери пред сградата на Парламента в Страсбург, по време на които се стигна до ескалация на напрежението и дори до насилие от страна на някои протестиращи.
A demonstration of dockers outside Parliament's Strasbourg premises led to violence from a minority.
След отхвърлянето от Парламента, Комисията оттегли своето предложение.
Faced with this rejection, the Commission withdrew its proposal.
Преди гласуването бяха изразени противоречиви становища относно съществото на предложенията.
Ahead of the vote, there were differing views on the substance of the proposals.
Преди окончателното гласуване докладчикът Georg Jarzembowski (ЕНП-ЕД, Германия) отбеляза, че „позициите се различават“ по отношение на достъпа до пазара: „ съществуващите доставчици на услуги може и да не желаят това, но корабопритежателите и превозвачите са на мнение, че този нормативен акт е необходим: той ще им позволи да изберат най-добрите доставчици според цената и ще разруши монопола “.
Before the final vote, Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) noted "views differed" on market access: "Existing service providers may not want it but ship-owners and transporters believe this legislation is needed: it would enable them to choose the best providers by price and would break monopolies".
“ Самообслужването не е подходящ вариант, тъй като индустрията се нуждае от обучен и квалифициран персонал, заяви г-н Hughes.
Self-handling was not viable, said Mr Hughes, as the industry needed trained, skilled personnel.
Anne Elisabet Jensen (АЛДЕ, Германия) заяви, че либералите „ подкрепят директивата за пристанищата, макар и не във вида, представен в предложението на Комисията. (...)
Anne Elisabet Jensen (ALDE, DE) said that the Liberals were "in favour of a ports directive, albeit not in the form presented in the Commission’s proposal. (...)
Необходима ни е директива за пристанищата, която да установява свободна конкуренция между доставчиците на пристанищни услуги и по-свободна конкуренция между пристанищата, така че да предоставя гаранции срещу държавните помощи, с които се нарушава конкуренцията “.
We need a ports directive that can establish free competition between service providers in ports and freer competition between ports, in such a way as will provide a safeguard against state aid that distorts competition.
Robert Zile (Съюз за Европа на нациите, Латвия) изрази опасение, че „ съгласно тази директива балтийските държави ще бъдат принудени да се конкурират с руските пристанища при условия на нелоялна конкуренция “.
Robert Zile (UEN, LV) feared that "under this directive, the Baltic states would be obliged to compete with Russian ports in an unfair competition".
Според Joost Lagendijk (Зелени/ЕСА, Холандия) съществува „ значителен риск обучените и опитни работници да бъдат заменени с евтин, необучен корабен екипаж “.
Joost Lagendijk (Greens/EFA, NL) spoke of "a considerable risk that well-trained, experienced people will be replaced by cheap, badly trained ships’ crews".
От името на европейската обединена левица Erik Meijer (Холандия) прогнозира огромни проблеми с либерализацията на пристанищните услуги: „ В резултат на задължителни периодични търгове за оператори, хората, работили на съответното място, рискуват да загубят работата си при изтичане на договорите им.
On behalf of the GUE/NGL, Erik Meijer (NL) foresaw immense problems with the liberalisation of port services: "As a result of compulsory periodic tendering for operators, the people who work there could lose their jobs when the contract expires.
При това положение продължаването на договорите остава възможно единствено в частните пристанища, при условие, че те не изпаднат в несъстоятелност или не бъдат изкупени от конкуренцията “.
Continuity will then remain possible only in private ports, provided, that is, that they do not go into receivership or are not bought by the competition.
Patrick Louis (Независимост/Демокрация, Франция) зае позиция, че „ морският транспорт се нуждае от суверенни държави, които ясно изразяват своята позиция “.
Patrick Louis (IND/DEM, FR) took the view that "maritime transport needs sovereign States which make clear where they stand".
За втори пореден път
Second time around