natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Постигнат ли е напредък в намирането на хоризонтални решения за определени институционални проблеми, като например фрагментиране, липса на прозрачност в системата за вземане на решения, недостатъчна комуникация между съвместните комисии и неефективно уреждане на спорове?
What progress has been made in finding horizontal solutions to certain institutional problems, e.g. fragmentation, lack of transparency in the decision-making system, insufficient communication between the Joint Committees and ineffective dispute settlement?
Какво е текущото състояние на преговорите относно бъдещите отношения между Европейския съюз и Швейцария?
What is the state of play of the negotiations on the future relations between the European Union and Switzerland?
Въпрос с искане за устен отговор O-000003/2012
Question for oral answer O-000003/2012
от името на групата ALDE Относно: Осъвременяване на Митническия кодекс и въвеждане на списък от непреференциални правила за произход
on behalf of the ALDE Group Subject: Modernisation of the Customs Code and introduction of a list of non-preferential rules of origin
Въз основа на проекта на СТО и като част от усилията за модернизиране на Митническия кодекс, Комисията е разработила различни обвързващи правила за произход за непреференциалните правила за произход.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Според Комисията този списък от правила ще доведе до по-голяма правна яснота относно вноса и ще послужи като ясна правна основа, особено за случаите на дъмпинг.
According to the Commission, this list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
За дружествата обаче неговото въвеждане ще направи процедурата много по-трудна и сложна.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Докато преди изнасящата страна определяше произхода на стоките, съгласно предложението на Комисията произходът на стоки от трети страни ще се определя от самия ЕС.
Whereas previously the exporting country identified the origin of goods, according to the Commission proposal the EU itself would determine the origin of goods from third countries.
При положение че антидъмпинговите дела засягат само 0,7 % от целия внос в ЕС, дали все още е валиден аргументът за създаване на правна сигурност за европейските вносители?
If anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU, is the argument about establishing legal certainty for European importers still valid?
В зависимост от групите, към които принадлежат продуктите, или продуктите, използвани за производството им, могат да възникнат различни случаи, при които даден продукт вече няма да има произход от ЕС.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of EU origin.
Каква е оценката на Комисията на риска от намаляване на производството на ЕС?
What is the Commission’s assessment of the risk of a decline in EU production?
Що се отнася до износа, Комисията предлага внасящите страни да могат да прилагат свои собствени правила за произход.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Какви ресурси ще предостави Комисията за икономическите оператори, за да им помогне да прилагат правила за произход за повече от 190 страни?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Ще означава ли тома още повече бюрокрация?
Will this not mean even more bureaucracy?
При вноса се предвиждат правила за произход на равнище на ЕС; за износа, от друга страна, съществуват повече възможности.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Изясни ли Комисията дали различните правила за произход при износа и вноса съответстват на правото на ЕС и на правилата на СТО?
Has the Commission clarified whether different rules of origin for exports and imports are compatible with EU law and whether they are WTO-compliant?
Въвеждането на списъка съответства ли на целите на „Small Business Act“ за Европа и стратегията на ЕС за интернационализация на МСП?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Въпрос с искане за устен отговор O-000004/2012
Question for oral answer O-000004/2012
от името на групата S&D Относно: Принос на общата политика в областта на рибарството за производството на обществени блага
on behalf of the S&D Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Основните дейности в сектора на рибарството са производството, преработката и продажбата на риба.
The fisheries sector has as its main activities the production, processing and marketing of fish.
Извън основната си цел да снабдява пазара с висококачествени протеини секторът на рибарството понастоящем играе и по-широка роля, като обезпечава допълнителни социални, икономически и културни ползи.
Beyond its main goal of providing the market with high-quality protein, the fisheries sector nowadays plays a wider role bringing additional social, economic and cultural benefits.
Освен риболова и свързаните с него дейности секторът на рибарството включва редица други отрасли като любителския риболов („pescaturismo“), който стимулира крайбрежния туризъм и по този начин разширява кръга на влияние на рибарството върху социално-културната идентичност на крайбрежните общности, както и аквакултурите, чиято цел е повторното зарибяване на моретата и реките или производството на висококачествени хранителни продукти за снабдяване на европейския пазар.
Besides the catching sector and related activities, the fisheries industry has diversified into a number of different branches, such as ‘pescaturismo’ (recreational fishing) – which promotes the coastal tourism sector, thereby broadening the fisheries industry’s spectrum of influence on the socio-cultural identity of coastal communities – and aquaculture, in terms of either repopulating seas and rivers or producing good-quality food products able to supply the European market.
По този начин през последните няколко десетилетия рибарството се разкри като многофункционален сектор, който понастоящем е свързан с широк набор от дейности, които могат да осигуряват пряка и косвена заетост, да насърчават социално-икономическото развитие на крайбрежните райони и да обогатяват културното наследство в тези региони.
Over the past few decades the fisheries sector has therefore shown itself to be multifunctional, and is now linked to a wide range of activities able to create direct and indirect employment, promote the socio-economic development of coastal areas and enhance the cultural heritage in these regions.
Неговото влияние върху кулинарното изкуство, фолклора, музеологията и литературата е очевидна.
Its influence on gastronomy, folklore, museology and literature is clear.
Като се вземат предвид гореспоменатите аспекти, секторът на рибарството е в съзвучие със стратегията „Европа 2020“ („Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, COM(2010)2020), която предвижда устойчив растеж (насърчаване на съобразена в по-висока степен с околната среда и по-конкурентоспособна икономика при по-рационално използване на ресурсите), както и приобщаващ растеж (стимулиране на развитието на икономика с високи равнища на заетост, благоприятстваща социалното и териториалното сближаване); секторът на рибарството също така подкрепя целите на Рио+20, свързани с екологичната икономика (COM(2011)0363).
Taking the above-mentioned realities into consideration, the fisheries sector endorses the Europe 2020 Strategy (‘A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, COM(2010)2020), which calls for sustainable growth (promoting a more resource-efficient, greener and more competitive economy) and inclusive growth (fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion); the fisheries sector also endorses the Rio+20 green economy objectives (COM(2011)0363).
Комисията запозната ли е с многофункционалния характер на сектора на рибарството и с неговия принос по отношение на обществените блага, както и с неговия принос за стратегията „Европа 2020“ и за целите на Рио+20?
Is the Commission aware of the multifunctional nature of the fisheries sector and its contribution in terms of ‘public goods’, along with its contribution to the Europe 2020 Strategy and the Rio+20 objectives?
По какъв начин Комисията ще включи добавената стойност на сектора на рибарството в реформата на общата политика в областта на рибарството?
How will the Commission incorporate the added value provided by the fisheries sector into the CFP reform?
Въпрос с искане за устен отговор O-000005/2012
Question for oral answer O-000005/2012
С цел да се преодолее проблемът с достъпа на слепите хора и лицата, страдащи от четивни нарушения, до книги и други печатни издания, Световният съюз на слепите и Европейският съюз на слепите предложиха международен задължителен договор на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) за прилагане на целенасочено изключение от авторското право.
In order to confront the problem of access for blind and print disabled persons to books and other printed products, the World Blind Union and the European Blind Union have proposed an internationally binding treaty at the World Intellectual Property Organisation (WIPO) to establish a targeted exception to copyright.
Въпрос с искане за устен отговор O-000006/2012
Question for oral answer O-000006/2012
След като ЕС подкрепя задължителни договори на СОИС за всякакви други цели, как оправдава Комисията предложението си за занижено равнище на световна правна защита за лицата с увреждания?
While the EU supports binding WIPO treaties for all other purposes, how does the Commission justify proposing a lower standard of global legal protection for disabled persons?
Счита ли Комисията, че нейните действия във връзка с договора на СОИС отговарят изцяло на желанията на Европейския парламент, изразени в неговия доклад „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“, в който се призовава за правно обвързващ договор в рамките на СОИС?
Does the Commission consider that its actions with regard to the WIPO treaty respond fully to the wishes of the European Parliament as expressed in its report ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’, which calls for a legally binding treaty at WIPO?
Счита ли Комисията, че нейното противопоставяне на договора на СОИС е в съответствие със собствената й стратегия за лицата с увреждания за периода 2010-2020 г., която е насочена специално към премахване на пречките пред приобщаването и към създаване на култура на равните възможности?
Does the Commission consider its opposition to the WIPO treaty to be consistent with its own 2010-2020 strategy for disabled people that specifically aims to remove obstacles to inclusion and to create a culture of equal opportunities?
Счита ли Комисията във връзка с това, че действащото право на ЕС и международно право е в съзвучие с целите на Конвенцията на ООН за правата на лицата с увреждания и по-специално с членове 21 и 30 от нея, както и със задълженията съобразно Европейската харта на основните права, като и двата документа имат за цел предотвратяване на дискриминацията срещу лицата с увреждания?
Does the Commission consider, in this regard, that present EU and international law is in harmony with the objectives of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, and in particular Articles 21 and 30 thereof, and with the obligations under the European Charter of Fundamental Rights, both of which aim to prevent discrimination against persons with disabilities?
Въпрос с искане за устен отговор O-000007/2012
Question for oral answer O-000007/2012
от името на групата GUE/NGL Относно: Положението на мигрантите и търсещите убежище в Гърция
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Отдавна съществува загриженост относно положението с убежището в Гърция.
The concerns about the asylum situation in Greece are longstanding.
Предвид високия брой на новодошлите, страната не разполага с функционираща система за приемане на лица, търсещи убежище, и обработване на техните случаи: през януари 2011 г. Европейският съд по правата на човека призна Гърция за виновна за това, че лицата, търсещи убежище, и мигрантите с неуредено положение живеят в унизителни условия.
Considering the high numbers of first arrivals, the country lacks a functioning asylum reception and processing system: in January 2011, the European Court of Human Rights found Greece guilty of hosting asylum seekers and irregular migrants in degrading conditions.
В края на 2010 г. гръцките органи започнаха прилагането на обширна реформа на политиката за убежище и миграция и приеха национален план за действие по отношение на управлението на убежището и миграцията.
At the end of 2010 the Greek authorities undertook to implement a thorough reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Съгласно първия тримесечен доклад на работната група на Комисията за Гърция (17 ноември) е постигнат известен напредък по този план, който включва създаването на отдел за подкрепа по отношение исканията за предоставяне на убежище, увеличаване на броя на положителните отговори на исканията за предоставяне на убежище и създаването на орган, който да отговаря за надзора на мигрантите при пристигането им.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting up of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Необходими са обаче много повече действия.
But much more is needed.
Според НПО като „Лекари без граници“ и „Human Rights Watch “, както и според Комисията хуманитарното положение в центровете за задържане в региона Еврос, на границата с Турция, все още е много лоша.
The humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, is still appalling according to NGOs such as Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch.
Мигрантите и лицата, търсещи убежище, все още биват задържани при много лоши условия и помощта за непридружавани непълнолетни мигранти е незначителна или такава изобщо липсва.
Migrants and asylum seekers continue to be detained, and in very bad conditions, and there is little or no assistance to unaccompanied minors.
Изглежда това положение няма да се промени скоро.
This situation is not likely to improve soon.
На този етап би бил необходим дебат за евентуалното реформиране на системата от Дъблин и за създаването на реална система за солидарност между държавите – членки на ЕС.
A debate on a possible reform of the Dublin system and real intra-EU solidarity system would be necessary at this stage.
Макар Комисията да е предоставила финансиране на Атина, изграждането на центрове за подходящ прием на мигрантите например, силно изостава.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of adequate reception centres for migrants, for example, is far behind expectations.
Какво възнамерява да направи Съветът, за да окуражи гръцките органи да използват предоставените им ресурси, с които да подобрят своя капацитет за прием и да осигурят по-висок стандарт за лицата, нуждаещи се от международна закрила?
What does the Council intend to do to encourage the Greek authorities to use the resources that have been made available to them, improve their reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Въпрос с искане за устен отговор O-000008/2012
Question for oral answer O-000008/2012
Какво възнамерява да направи Комисията, за да гарантира, че гръцките органи използват предоставените им ресурси за подобряване на възможностите за прием и за осигуряване на по-висок стандарт за лицата, нуждаещи се от международна закрила?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them in order to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Въпрос с искане за устен отговор O-000009/2012
Question for oral answer O-000009/2012
Относно: унгарския "специален кризисен закон" за сектора на търговията на дребно
Subject: Hungarian special crisis tax on the retail sector
На 18 октомври 2010 г. унгарското правителство прие „специален кризисен закон“ за сектора на търговията на дребно, чиято структура се отразява неблагоприятно върху чуждестранните дружества и би могла да представлява заплаха за свободата на установяване, както и незаконна държавна помощ.
On 18 October 2010, the Hungarian Government adopted a special crisis tax on the retail sector which, through its structure, adversely affects foreign companies and could represent a threat to freedom of establishment as well as illegal state aid.
Така както е структуриран, законът налага де факто значителна финансова тежест на чуждестранните търговци на дребно, каквато не се налага на техните унгарски конкуренти, които работят като франчайзингови мрежи, без да обединяват оборотите в мрежата.
As structured, the tax imposes de facto a significant financial burden on foreign retailers which is not imposed on their Hungarian competitors operating as franchise networks, without aggregating their turnover across the network.
По такъв начин най-високата данъчна ставка се прилага само за чуждестранните дружества и представлява нарушение на законодателството на ЕС и дискриминация между различни стопански модели.
Therefore, the highest tax rate only applies to foreign companies and is thus in breach of EU law, discriminating between different business models.
Селективният характер на този данък оказва значително по-голямо въздействие върху големите чуждестранни дружества, създавайки неравнопоставеност между чуждестранните и местните дружества, и евентуално може да се счита за нарушение на правилата за държавната помощ.
The selective nature of this tax has had a significantly higher impact on large foreign companies, creating an unlevel playing field between foreign and domestic companies, and could possibly be considered as contrary to state aid rules.
Повече от една година след въвеждането на „специалния кризисен данък“ положението на чуждестранните търговци на дребно в Унгария е все същото – те заплащат дискриминационен данък на висока цена.
More than one year after the introduction of the special crisis tax, the situation is still the same for foreign retailers in Hungary, which are paying a great deal for what is a discriminatory tax.
Предвид гореизложеното, Комисията, в качеството си на пазител на Договорите, следва да сложи край на подобни протекционистки мерки, във време, когато спазването на правилата на вътрешния пазар е важно повече от всякога, както изиска Парламентът в своята резолюция от 5 юли 2011 г. относно по-ефективен и справедлив пазар на дребно ( P7_TA(2011)0307 ).
Given the above, the Commission, as guardian of the treaties, should put an end to such protectionist measures at a time when compliance with internal-market rules is more crucial than ever, as called for by Parliament in its resolution of 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market ( P7_TA(2011)0307 ).
Счита ли Комисията, че този данък представлява нарушение на законодателството на ЕС и дискриминация между различни стопански модели, и ако е така, какви действия е предприела срещу това?
Does the Commission consider that this tax breaches EU law and discriminates between different business models and, if so, what action has the Commission taken to combat this?
Получавала ли е Комисията допълнителна информация от унгарските органи, необходима за оценяване на съвместимостта на специалния данък върху търговията на дребно със законодателството на ЕС?
Has the Commission received any additional information from the Hungarian authorities required to assess the compatibility of the special retail tax with EU law?
Ще разгледа ли Комисията допълнително данъка в светлината на разпоредбите относно държавната помощ, за да поправи сегашното значително неравновесие в условията на конкуренция?
Will the Commission look further into the tax - under state aid provisions - to redress the current considerable competitive imbalance?
Какви са следващите стъпки, които възнамерява да предприеме Комисията?
What are the next steps that the Commission intends to take?
Може ли Комисията също така да предостави точен график за тези разследвания?
Can the Commission also provide a precise timeframe for these investigations?
Въпрос с искане за устен отговор O-000010/2012
Question for oral answer O-000010/2012
от името на групата Verts/ALE Относно: Положението на мигрантите и търсещите убежище в Гърция
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Съдът на Европейския съюз и Европейският съд по правата на човека са установили многобройни нарушения на основните права от страна на Гърция в отношението й към търсещите убежище.
The European Court of Justice and European Court of Human Rights have found Greece in breach of fundamental rights regarding its treatment of asylum seekers in numerous cases.
През септември 2010 г. Гърция представи на Комисията своя Национален план за управление на убежището и миграцията, съгласно който от ЕС се иска да предостави на Гърция за следващите три години финансов принос (редовен и извънреден) за инфраструктура и служби, ноу-хау и обучение, надзор и оценка на качеството на системата, обслужваща имиграционния поток, отделно от предоставянето на неотложно финансиране за прилагането на преходния етап от процеса на предоставяне на убежище и първите центрове за скрининг и прием.
In September 2010 Greece submitted to the Commission its National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, for the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, know-how and training, supervision and quality assessment of the immigration flow system, besides the provision of emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Година и половина по-късно хуманитарната ситуация остава много тревожна за търсещите убежище и мигрантите, влизащи в Европа през региона Еврос, където все още хора умират, основните права се отричат, а деца биват задържани при ужасяващи условия.
A year and a half later, the humanitarian situation remains very worrying for asylum seekers and migrants entering Europe through the Evros region, with lives being lost, basic rights being denied and children still being detained in appalling conditions.
Същевременно Гърция пристъпи бързо към военизиране на гръцко-турската граница и изграждане на ограда и ров по протежение на границата, докато строителството на центровете за прием на мигранти, например, далеч не върви по план.
At the same time, Greece has moved quickly to militarise the Greek-Turkish border and start constructing a fence and a ditch along the border, while the construction of reception centres for migrants, for example, is far behind schedule.
Изглежда гръцките органи имат проблеми с усвояването на европейските средства, заделени за подобряване на тяхната система за убежище.
The Greek authorities seem to have problems absorbing the funds earmarked for improving their asylum system.
Какъв е размерът на финансирането, което държавите членки предоставят на Гърция за управление на убежището и миграцията?
How much funding do Member States provide to Greece for asylum and migration management?
От кои фондове се отпуска то и за какви мерки?
From which funds is this provided, and for which measures?