natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Възнамерява ли Комисията да продължи да включва мерки, които надхвърлят просто „определянето и разпределението на възможностите за риболов“ в бъдещи регламенти за ОДУ и квотите, приемани въз основа на член 43, параграф 3?
Is it the Commission’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Ангажирана ли е истински Комисията да гарантира, че каквито и нови процедури да бъдат въвеждани в рамките на текущата реформа на общата политика в областта на рибарството, приемането на този вид технически мерки ще бъде напълно съгласувано с ДФЕС и ще зачита прерогативите на Парламента?
Is the Commission genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Въпрос с искане за устен отговор O-000018/2012
Question for oral answer O-000018/2012
от името на групата GUE/NGL Относно: Предотвратяване на потенциален конфликт на интереси при заемането от страна на служители на ЕС на длъжности извън институциите на ЕС
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Preventing potential conflicts of interest when EU officials are taking up jobs outside the EU institutions
През ноември 2011 г. Алиансът за прозрачност в лобирането и етични правила в ЕС (ALTER-EU) публикува проучване относно потенциалния конфликт на интереси при заемането от страна на служители на ЕС на длъжности извън институциите на ЕС.
In November 2011 the Alliance for Lobbying Transparency and Ethics Regulation (ALTER-EU) published a study about the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions.
В това проучване ALTER-EU цитира редица случаи, когато служители на ЕС заемат длъжности, свързани с лобиране, което би могло да доведе до риск от конфликт на интереси.
In the study ALTER-EU cites a number of examples of EU officials taking up lobbying jobs, which could lead to a risk of conflicts of interest.
Същевременно, според проучването на нито един от посочените служители на ЕС не е било попречено да приеме подобна позиция след изтичането на определен период от време, т.е. период на „прекъсване“.
However, according to the study, none of the EU officials mentioned was prevented from accepting such a post after a certain period of time, i.e. a ‘cooling-off period’.
Според проучването над 50 % от висшестоящите служители и/или служителите лобисти, работещи в едно от четирите най-големи лобистки дружества за консултантски услуги в Брюксел, са с предишен професионален опит в рамките на институциите на ЕС.
According to the study, more than 50% of the senior and/or lobby staff working at four of the biggest lobbying consultancies in Brussels have previous experience inside EU institutions.
Като се имат предвид примерите от горепосоченото проучване, съгласна ли е Комисията, че е необходимо повече правно регулиране в тази област, например като се въведе период на прекъсване, по време на който бивши служители на ЕС няма да имат право да заемат лобистки длъжности, обхващащи бившата им институция?
With the examples from the above-mentioned study in mind, does the Commission agree that more regulation in this area is needed, e.g. by installing a cooling-off period in which former EU officials will not be allowed to take up lobbying jobs involving their former institution?
Като се имат предвид, по-специално, коментарите на члена на Комисията Шефчович по време на изслушването му за одобрение от комисията AFCO през 2010 г., какъв напредък е постигнала Комисията в разрешаването на проблема с потенциалния конфликт на интереси при заемането от страна на служители на ЕС на длъжности извън институциите на ЕС?
With particular reference to the comments of Commissioner Šefčovič at the AFCO confirmation hearing in 2010, what progress has the Commission made in tackling the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions?
По какъв начин Комисията гарантира, че поверителната информация и опитът, придобити в рамките на институциите на ЕС, не се използват за частна облага?
How does the Commission ensure that confidential information and experience gained within the EU Institutions is not used for private gain?
И накрая, ще последва ли Комисията примера на правителството на Обединеното кралство, което публикува на своята интернет страница актуален списък със случаите на т.нар. въртяща се врата (преминаване от длъжност в законодателните и регулаторни институции към длъжности в засегнатия от тяхната дейност промишлен сектор или в лобистки дружества), включващи висшестоящи служители?
Finally, will the Commission follow the example of the UK government, which publishes an up-to-date list of revolving door cases, or at least those involving top officials, on its website?
Въпрос с искане за устен отговор O-000019/2012
Question for oral answer O-000019/2012
от името на Комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните Относно: Инициативата "Зелен пояс"
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Green Belt initiative
Европейският Зелен пояс представлява единствена по рода си ивица, която се разпростира в продължение на 12 500 км и свързва 24 държави по продължението на бившата „Желязна завеса“, където, необезпокоявани от човешка дейност, в продължение на много години застрашени видове растения и животни са намирали подслон.
The European Green Belt is a unique strip running for over 12 500 km and connecting 24 countries along the former ‘Iron Curtain’ where, undisturbed by human activities for many years, endangered animals and plants species have found refuge.
Инициативата „Зелен пояс“ се стреми към създаването на екологична мрежа за биологично разнообразие, която обхваща много различни екосистеми и обитания от Баренцово до Черно море и която може да се превърне в символ за трансгранично сътрудничество и устойчиво регионално развитие и за опазване на общото европейско природно наследство.
The Green Belt initiative aims at creating an ecological network spanning many different ecosystems and habitats for biodiversity, from the Barents Sea to the Black Sea, which could represent a symbol for transboundary cooperation in nature conservation and sustainable regional development and for the preservation of Europe’s shared natural heritage.
По какъв начин подкрепя Комисията инициативата „Зелен пояс“?
How is the Commission supporting the Green Belt initiative?
Планира ли Комисията да финансира трансгранични проекти и дейности, също в сътрудничество с държави, които на са членки на ЕС, с цел съхраняване, опазване и развитие на „Зеления пояс“?
Does the Commission plan to finance transboundary projects and activities, also in cooperation with non-EU countries, aimed at the conservation, protection and development of the European Green Belt?
Какви инициативи предприема или планира Комисията за повишаване на обществената осведоменост относно инициативата „Зелен пояс“ от двете страни на някогашната Желязна завеса?
What initiatives is the Commission undertaking or planning to raise public awareness of the Green Belt initiative on the two sides of the former Iron Curtain?
Въпрос с искане за устен отговор O-000020/2012
Question for oral answer O-000020/2012
от името на Комисия по правни въпроси Относно: Предложение за директива относно колективното управление на правата
on behalf of the Committee on Legal Affairs Subject: Proposal for a directive on collective rights management
Комисията провежда консултации по въпроса за управлението на правата от средата на деветдесетте години на миналия век и е публикувала редица документи, съобщения и книги, посветени на решаването на този въпрос, последвани от публични консултации (проведени, наред с другото, през 2004, 2007, 2009 и 2011 г.).
The Commission has consulted on the question of rights management since the mid-nineties and has published a series of documents, communications and papers addressing this issue, followed by public consultations (inter alia in 2004, 2007, 2009 and 2011).
Парламентът вече призова за създаване на общностна рамка за дружествата за колективно управление в областта на авторското право и сродните му права в резолюцията си от 15 януари 2004 г. и впоследствие в резолюцията си от 13 март 2007 г. относно препоръка на Комисията от 18 октомври 2005 г. относно колективно трансгранично управление на авторско право и сродните му права за законни онлайн музикални услуги, както и в резолюцията си от 25 септември 2008 г. относно колективно трансгранично управление на авторското право и сродните му права за законни онлайн музикални услуги.
Parliament already called for a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights in its resolution of 15 January 2004, then in its resolutions of 13 March 2007 on the Commission Recommendation of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services and of 25 September 2008 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services.
По време на настоящия мандат Парламентът повтори призивите си, наред с другото, в резолюциите си от 12 май 2011 г. относно отключване на потенциала на културните и творческите индустрии и от 22 септември 2010 г. относно упражняване на правата върху интелектуалната собственост в рамките на вътрешния пазар.
In this term the Parliament repeated its calls, inter alia, in its resolutions of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries and of 22 September 2010 on enforcement of intellectual property rights in the internal market.
Комисията многократно обяви в своите документи и работни програми, че ще приеме, като стратегическа инициатива, предложение за създаване на правна рамка за колективно управление на авторското право, за да се даде възможност за многотериториално и общоевропейско лицензиране.
The Commission has repeatedly announced in its documents and work programme that it will adopt, as a strategic initiative, a proposal to create a legal framework for the collective management of copyright to enable multi-territorial and pan-European licensing.
Комисията по правни въпроси обсъди необходимостта от предложение относно колективното управление на правата по редица поводи, включително в контекста на структурния диалог с Комисията и в рамките на работната си група по въпросите на авторското право.
The Committee on Legal Affairs has debated the need for a proposal on collective rights management on a number of occasions, including in the context of the structural dialogue with the Commission and in the framework of its Working Group on Copyright.
Коя дата е предвидена за представяне на законодателното предложение на Комисията относно колективното управление на правата и какъв ще бъде неговият обхват?
What date is envisaged for the Commission’s submission of the legislative proposal on collective rights management and what will be its scope?
Въпрос с искане за устен отговор O-000021/2012
Question for oral answer O-000021/2012
от името на групата PPE Относно: Незаконни залагания и организирана престъпност - споразумения за търговско и съдебно сътрудничество с трети страни
on behalf of the PPE Group Subject: Illegal betting and organised crime - commercial and judicial cooperation agreements with third countries
Успехът на тазгодишните Олимпийски игри в Лондон и на Европейското първенство в Полша и Украйна би могъл да бъде сериозно компрометиран както от случаи на употреба на допинг, така и от незаконни спортни залагания, проблем, който се разраства с обезпокояваща скорост в държавите членки и по света.
The success of this year’s Summer Olympic Games in London and European Football Championship in Poland and Ukraine could be seriously compromised both by cases of doping and by illegal sport betting, a problem which is growing at an alarming rate in the Member States and across the globe.
Размерът на бизнеса в този сектор в световен мащаб се оценява на 385 милиарда евро годишно; това представлява огромен пазар, създаден, за да обогатява трансгранични, престъпни организации, които в много случаи събират залагания онлайн за фиксирани спортни събития посредством уебсайтове, които не поставят ограничения на залозите за всяко състезание.
Global business in this sector has been estimated at EUR 385 billion per year; this represents an enormous market created to enrich transnational criminal organisations which, in many cases, collect online bets on fixed sporting events through websites that do not set gambling limits for each competition.
Органите на ЕС предприемат адекватни стъпки за контрол и наблюдение на подозрителни мачове, чрез приемането на подходяща система за лицензи за упражняване на хазартна дейност.
EU authorities are taking adequate steps to control and monitor suspicious matches by adopting an appropriate system of gambling licences.
Въпреки това законодателствата на други държави в тази област (особено в Далечна Азия) все още изглеждат незадоволителни, което се потвърждава от факта, че по време на Световното първенство през 2010 г. Интерпол извърши над 5000 ареста за незаконна хазартна дейност в Сингапур, Малайзия, Китай, Хонконг и Тайланд.
However, other countries’ legislation in this area (particularly in the Far East) still appears to be unsatisfactory, as evidenced by the fact that during the 2010 World Cup Interpol made more than 5 000 arrests for illegal gambling in Singapore, Malaysia, China, Hong Kong and Thailand.
Предвид изложеното положение, би ли могла Комисията да изясни:
In the light of this situation, could the Commission clarify:
1. какви мерки са предприели третите страни, които са в процес на договаряне на споразумения за свободна търговия в ЕС, в областта на полицейското сътрудничество във връзка с незаконните залагания?
1. what measures third countries negotiating free trade agreements with the EU have undertaken in the field of police cooperation in relation to illegal bets?
2. споразуменията с трети страни включват ли минимални стандарти за услугите онлайн, конкретно свързани с хазартна дейност?
2. whether agreements with third countries lay down minimum standards for online services specifically related to gambling?
3. смята ли, че създаването на специална група от национални експерти на равнище ЕС – работещи съвместно с операторите и органите в тази област – би направило възможно разследването на залозите за спортни събития, предприемането на непрекъснато наблюдение (в съответствие с модела за превантивния сигнал на УЕФА) и идентифицирането на незаконни агенции, онлайн и офлайн, в целия свят, така че да се предостави ефективна подкрепа за прилагането на законодателството и съдебните органи в борбата срещу организираната престъпност, изпирането на пари и незаконната хазартна дейност?
3. whether it believes that the creation of an EU task force of national experts – working in conjunction with operators and authorities – would make it possible to investigate bets on sporting events, undertake ongoing monitoring (along the lines of the UEFA Preventive Alarm model) and identify illegal online and offline agencies around the world, so as to provide effective support for law enforcement and judicial authorities in the fight against organised crime, money laundering and illegal gambling?
4. какви инициативи са предприети или предстои да се предприемат, за да се гарантира почтеността в спорта, да се защитят потребителите в ЕС чрез законни залагания и отговорни игри, и да продължат сериозните действия в борбата срещу незаконните залагания?
4. what initiatives have been, or will be, undertaken in order to guarantee integrity in sport, protect EU consumers through legal betting and responsible gaming, and continue to make serious inroads in the fight against illegal betting?
Въпрос с искане за устен отговор O-000022/2012
Question for oral answer O-000022/2012
от името на групата PPE Относно: Извънтериториално въздействие на законодателството на трети страни и законите на ЕС за защита на данните
on behalf of the PPE Group Subject: Extra-territorial impact of third-country legislation and EU data protection laws
Законодателството на трети страни може да има извънтериториално въздействие, което засяга пряко граждани и дружества на територията на ЕС.
Third-country legislation may have an extra-territorial impact directly affecting companies and citizens within the EU.
Подобно законодателство може да влезе в противоречие със законодателството на ЕС, например по отношение на защитата на данните.
Such legislation may clash with EU legislation, for example in the field of data protection where the Medicare Act, FATCA, FISA and the Patriot Act require the submission of personal data stored in Europe to the US authorities.
Счита ли Комисията, че законодателство на трети страни, като посочените примери на законодателство на САЩ, може ефективно да се наложи над съответното законодателство на ЕС за защита на данните и над правата и гаранциите, които то осигурява за гражданите и дружествата?
Does the Commission consider that third-country legislation, such as these examples of US legislation, can effectively overrule relevant EU data protection legislation and the rights and guarantees it provides for citizens and businesses?
Запозната ли е Комисията с други примери на законодателство на трета страна, което има извънтериториално въздействие, и което противоречи на съответното законодателство на ЕС за защита на данните и свързаните с него права?
Is the Commission aware of any other examples of third-country legislation with extra-territorial impact that conflicts with relevant EU data protection legislation and related rights?
Счита ли Комисията, че трансферът на лични данни към трети страни, съгласно изискванията на гореспоменатите примери на законодателство на САЩ, представлява нарушение на действащо законодателство на ЕС за защита на личните данни?
Does the Commission consider that the transfer of personal data to third countries, as required in the above-mentioned examples of US legislation, constitutes a violation of relevant EU data protection legislation?
Какви незабавни мерки ще предприеме Комисията, за решаването на тези въпроси със съответните органи на САЩ и какво ще предприеме Комисията, за да защити и да бъде представител на интересите на гражданите на ЕС и на установените в Съюза дружества?
What immediate action will the Commission take to address these issues with the relevant US authorities, and what will the Commission do to protect and represent the interests of EU citizens and EU-based companies?
Въпрос с искане за устен отговор O-000023/2012
Question for oral answer O-000023/2012
от името на групата GUE/NGL Относно: Осъвременяване на Митническия кодекс и въвеждане на списък от непреференциални правила за произход
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Modernisation of customs code and introduction of list of non-preferential rules of origin
СТО полага усилия за хармонизирането на непреференциалния произход на стоки.
The WTO is undertaking efforts to harmonise non-preferential origin of goods.
Въз основа на проекта на СТО Комисията е разработила (като част от осъвременяването на Митническия кодекс) различни задължителни правила за произход за непреференциалния произход.
Based on the WTO draft, the Commission has developed (as part of modernising the customs code) different binding rules of origin for the non-preferential origin.
Какви последствия ще има тази нова система за европейската индустрия и за изнасянето на производството на повечето съставни части на европейските продукти?
What consequences will this new system have for European industry and the delocalisation of manufacturing of most components in European products?
Правилата за произход на ЕС се изискват при вноса.
EU rules of origin are required on imports.
При износа обаче съществуват повече възможности.
On exports, however, there are more options.
Изясни ли Комисията дали различните правила за произход при износа и вноса съответстват на правото на ЕС и на правилата на СТО?
Did the Commission clarify whether different rules of origin for export and import are compatible with EU law and if they are WTO-compliant?
Въвеждането на списъка съответства ли на целите на Законодателния акт за малкия бизнес „Small Business Act“ и стратегията на ЕС за интернационализация на МСП?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Въпрос с искане за устен отговор O-000024/2012
Question for oral answer O-000024/2012
от името на Комисия по международна търговия Относно: Предложение за решение на Съвета за сключване на Регионалната конвенция за паневросредиземноморските преференциални правила за произход
on behalf of the Committee on International Trade Subject: Proposal for a Council decision on the conclusion of the regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin
Регионалната конвенция за паневросредиземноморските преференциални правила за произход ще бъде сериозна крачка напред към създаването на истинска европейска средиземноморска зона за свободна търговия и към постигането на социалната и икономическата интеграция на региона.
The Regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin will be a major step forward towards a true Euromed Free Trade Area and towards the social and economic integration of the region.
Как Комисията предвижда, че приемането на този нов инструмент ще допринесе ефективно за отговора на ЕС във връзка с „Арабската пролет“ в рамките на партньорството за демокрация и споделен просперитет с южното Средиземноморие и за новия отговор на промените в съседните държави?
How does the Commission foresee that the adoption of this new instrument will contribute effectively to the EU’s response to the Arab Spring in the framework of the Partnership for Democracy and Shared Prosperity with the Southern Mediterranean and the new response to a changing neighbourhood?
Конвенцията не включва механизъм за уреждане на спорове.
The Convention does not include a Dispute Settlement Mechanism.
В случай на спор страните трябва да се опират на механизмите за уреждане на спорове, заложени в индивидуалните споразумения за свободна търговия, където те съществуват.
In case of a dispute, parties have to fall back on the DSMs in the individual FTAs, where these exist.
Може ли Комисията да обясни защо това е така и как тя предвижда ефективното уреждане на споровете след влизането на конвенцията в сила?
Can the Commission explain why this is so and how it foresees that disputes will be settled efficiently once the Convention is in force?
Може ли Комисията да обясни защо конвенцията не включва никакво преразглеждане или клаузи за преразглеждане?
Can the Commission explain why the Convention does not include any review or revision clauses?
Предвижда ли Комисията да бъде направена оценка на въздействието относно действието на конвенцията в бъдеще?
Does the Commission envisage an impact assessment on the functioning of the Convention in the future?
Съгласна ли е Комисията, че е необходимо преразглеждане на тази система?
Would the Commission agree that a revision of this system is necessary?
Кои положения на конвенцията могат да бъдат подобрени?
What aspects of the Convention can be improved?
Въпреки сключеното споразумение за научно и техническо сътрудничество между Европейската общност и държавата Израел, някои компании изнасят стоки с произход от окупираните територии към ЕС съгласно споразумението за асоцииране ЕС-Израел.
Despite the EU-Israel Technical Arrangement, certain companies export goods originating in the occupied territories to the EU under the EU-Israel Association Agreement.
Митническите органи на държавите-членки на ЕС нямат възможност да проверяват всяка пратка, а същевременно използването на пощенския код на митнически документи, идващи от Израел, продължава да оставя явни пропуски.
EU Member States’ customs services cannot possibly check each consignment, while the use of the postcode on customs documents coming from Israel still leaves obvious loopholes.