natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По какъв начин Съветът предлага да се разреши този проблем и възнамерява ли да излезе със съобщение по въпроса в близко бъдеще?
How does it propose to tackle this problem and will the Council be issuing any communications on the matter in the near future?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0076/10/rev.1
ORAL QUESTION H-0076/10/rev.1
Относно: Нарушаването на принципите на конкуренцията и капиталовите трансфери, извършвани през Unicredit
Subject: Breach of rules on competition and capital transfers by UniCredit
В рамките на проекта „Chopin” в Група Unicredit, част от която е банка Pekao в Полша, са нарушени принципите на конкуренцията и капиталовите трансфери на ЕС.
Breaches of EU competition and capital transfer rules have been committed in connection with the UniCredit Group’s ‘Project Chopin’, with UniCredit, which owns Poland’s Pekao Bank, involved in collusion and abusing its dominant position.
Успоредно с това в „Olimpia” се извършва асиметрична транзакция, а именно Pirelli изкупува от Unicredit опции без стойност за акции на Telecom Italia.
In parallel with this, an asymmetrical transaction has taken place at Olimpia, involving the purchase by Pirelli of worthless Telecom Italia shares from UniCredit.
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0077/10
ORAL QUESTION H-0077/10
Относно: Железопътната злополука в Buizingen и електронната система за сигурност
Subject: Railway accident in Buizingen and electronic safety system
Сериозната железопътна злополука в Buizingen, Белгия на 15 февруари 2010 г. се отдава на липсата на електронна система за сигурност, която автоматично да задейства спирачките на влаковете, в случай че преминат червен семафор.
The serious railway accident in Buizingen, Belgium, on 15 February 2010 is being blamed on the absence of an electronic safety system which automatically applies trains' brakes if they pass a red light.
В допълнение към националните системи за автоматична защита на влаковете (АЗВ), които съществуват от години в някои държави-членки, усилено се работи по въвеждането на ERTMS (Европейската система за управление на железопътния превоз) в Европа.
In addition to the national automatic train protection (ATP) systems, which have existed for years in some Member States, work is proceeding apace on the introduction of ERTMS (European Rail Traffic Management System) in Europe.
В каква степен и откога различните държави-членки са оборудвали железопътните си линии и влакове с национални системи за АЗВ?
To what extent and for how long have the various Member States been equipping their railway lines and trains with national ATP systems?
Какво е състоянието с въвеждането на ERTMS в различните държави-членки (по влаковете и по железопътните линии)?
What is the state of play with the introduction of ERTMS in the various Member States (both on trains and on railway lines)?
В държавите-членки, които нямат национални системи за автоматична защита на влаковете, целесъобразно ли е все още да инвестират в такива, като се има предвид текущото въвеждане на ERTMS и основните инвестиции следва да се насочат към тази смяна?
In the case of Member States which do not yet have national train protection systems, is it still worthwhile to invest in them, in view of the ongoing introduction of ERTMS and the major investment involved in a changeover?
Как се избягва опасността от това железопътната инфраструктура да е оборудвана с ERTMS, а влаковете не и обратно?
How is the danger averted that railway infrastructure may be equipped with ERTMS but the trains may not, or vice versa?
Възниква ли този проблем в момента, например за междуградското железопътно движение по линията Лиеж - Аахен?
Does this problem arise at present, for example for intercity railway traffic on the Liège-Aachen line?
Какви са поуките, които може би следва да извлечем с оглед либерализирането на железопътните компании в Европа?
What lessons should we perhaps learn here with regard to the liberalisation of the railways in Europe?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0078/10
ORAL QUESTION H-0078/10
Относно: Европейското икономическо управление
Subject: European economic governance
Твърде дълбоката финансова криза, засегнала Гърция, както и финансовият дисбаланс, установен в други държави-членки от еврозоната, поставят въпроса относно статиката, динамиката и надеждността на самото изграждане на Икономическия и паричен съюз (ИПС).
The very profound financial crisis in Greece and the financial imbalance in other eurozone Member States have raised questions about the ability of EMU to withstand static and dynamic pressures.
Несъмнено е, че оздравяването на обществените финанси на държава-членка от еврозоната представлява тежко бреме за въпросната държава.
There is no doubt that retrenchment in public finances of a Member State of the eurozone is the responsibility of that State.
От друга страна обаче, финансовата криза извади наяве липсата на взаимосвързаност между един цялостен и единен паричен съюз и непълния паричен съюз в ЕС.
However, the financial crisis has thrown into relief the lack of correlation between a full, single monetary union and an incomplete economic union in the EU.
Съветът възнамерява ли да предложи планирането и създаването на европейски валутен фонд, разполагащ със средства и възможности за намеса с цел покриване на структурните дефицити на ИПС, така че да отразява едно по-официално и координирано европейско икономическо управление?
Will the Council propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0079/10
ORAL QUESTION H-0079/10
Относно: Европейското икономическо управление
Subject: European Economic Governance
Комисията възнамерява ли да предложи планирането и създаването на европейски валутен фонд, разполагащ със средства и възможности за намеса с цел покриване на структурните дефицити на ИПС, така че да отразява едно по-официално и координирано европейско икономическо управление?
Will the Commission propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0080/10
ORAL QUESTION H-0080/10
Относно: Отношенията между ЕС и Русия: програма на испанското председателство
Subject: EU-Russia relations: Spanish Presidency agenda
Испанското председателство на ЕС е формулирало амбициозна програма що се отнася до отношенията между ЕС и Русия – то би искало преговорите с Русия относно новото споразумение за партньорство и сътрудничество да приключат, да се сключи споразумение с Русия за безвизов режим, както и да се постигне напредък по отношение на сключването на споразумение за свободна търговия между ЕС и Русия.
The Spanish Presidency of the EU has set out an ambitious agenda when it comes to EU-Russia relations – it would like to see the conclusion of negotiations with Russia on the new partnership and cooperation agreement (PCA), an agreement with Russia on a visa-free regime, as well as progress on a free-trade agreement between the EU and Russia.
За да сключи споразумение за свободна търговия с ЕС, Русия трябва първо да стане член на СТО.
In order to conclude a free-trade agreement with the EU, Russia first needs to become a member of the World Trade Organisation (WTO).
Има ли реални перспективи Русия да се присъедини към СТО в близко бъдеще?
Are there tangible prospects that Russia will join the WTO any time soon?
Съветът има ли конкретна стратегия за това, по какъв начин да подтикне Русия да се присъедини към СТО?
Does the Council have a particular strategy on how to compel Russia to join the WTO?
Съветът счита ли, че е постигнат значителен напредък по отношение на преговорите с Русия за новото споразумение за партньорство и сътрудничество?
Does the Council see any substantial progress as concerns the negotiations with Russia on the new PCA?
Счита ли Съветът, че идеята за режим на свободна търговия с Русия е удачна в момента, като се има предвид разногласието в рамките на ЕС по този въпрос?
Does the Council consider that the idea of a free-trade regime with Russia is timely considering the disagreements within the EU on the issue?
И счита ли Съветът, че Русия е по-подготвена за въвеждането на режим на свободна търговия, отколкото други партньори на ЕС, например Украйна, Молдова или Грузия?
Does the Council consider Russia to be more prepared for a visa-free regime than other partners of the EU, such as Ukraine, Moldova or Georgia?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0081/10
ORAL QUESTION H-0081/10
Относно: Търговските отношения между ЕС и Русия
Subject: Trade relations between the EU and Russia
От началото на финансовата криза в края на 2008 г. Русия наложи редица протекционистки „временни“ митнически тарифи, с оглед на преодоляването на кризата, за редица вносни стоки, например месо и млечни продукти, мебели, някои стоманени продукти, камиони, телевизори и други.
Since the beginning of the financial crisis at the end of 2008, Russia has imposed a number of protectionist ‘temporary’ anti-crisis tariffs on a number of imports, such as meat and milk products, furniture, some steel products, trucks, television sets and others.
Освен това на 1 януари 2010 г. се въведе Митническият съюз между Русия, Беларус и Казахстан.
What is more, on 1 January 2010 a customs union between Russia, Belarus and Kazakhstan came into existence.
Външните митнически тарифи, които бяха съгласувани от трите страни, се базират предимно на тарифите на Русия.
The external tariffs that were agreed by the three countries are mostly based on Russia’s tariffs.
В резултат на това общо 30% от категориите продукти, които ЕС изнася за Русия, са предмет на увеличени митнически тарифи.
As a result, a total of 30% of the product lines exported from the EU to Russia have seen increases in tariffs.
Известно е, че основният проблем, пред който е изправен ЕС, се състои в това, че Русия не е член на СТО и поради това не е обвързана от правилата на СТО, ограничаващи едностранното увеличаване на митническите тарифи за вноса и други ограничителни търговски мерки.
It is widely recognised that the main problem the EU faces is that Russia is not a member of the World Trade Organisation (WTO) and is therefore not bound by the WTO rules restricting unilateral increases in import tariffs and other trade-restrictive measures.
Каква е оценката на Комисията и как смята тя да подходи към настоящите проблеми на ЕС с Русия в областта на търговията?
How does the Commission assess the EU’s current trade problems with Russia, and how does it intend to address them?
ЕС има ли конкретна стратегия за това, по какъв начин да подходи към въпроса за членството на Русия в СТО?
Does the EU have a particular strategy on how to address the issue of Russia’s membership of the WTO?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0082/10/rev.1
ORAL QUESTION H-0082/10/rev.1
Nadezhda Neynsky
Nadezhda Neynsky
Относно: Директива 2001/18/ЕО относно генетично модифицираните организми
Subject: Directive 2001/18/EC on genetically modified organisms
Директива 2001/18/ЕО на ЕП и на Съвета не осигурява безопасност по отношение на хоризонталния пренос от вируси на генетичен материал от ГМО в други видове култури, нито създаване на земеделски зони, свободни от ГМО, с цел биологично и конвенционално производство.
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council provides neither for safeguards against the horizontal transfer of viruses contained in genetic material from GMO crops to other crop species nor for the creation of GMO-free areas for organic and conventional agricultural production.
Какви мерки смята да предприеме Комисията, за да се създаде възможност в Директива 2001/18/ЕО всяка държава-членка, ако желае, да въвежда допълнителни ограничения за освобождаване на ГМО в околната среда на модифицирани разновидности на селскостопански култури, с важно стопанско значение за съответната страна, както и за създаване на площи, свободни от ГМО, с цел осигуряване на биологично и конвенционално земеделие и защита на биоразнообразието?
What measures does the Commission intend to take to ensure that Directive 2001/18/EC will allow any Member State, if it so wishes, to introduce additional restrictions on the release into the environment of genetically modified varieties of agricultural crops of major economic importance to the country in question, and to designate GMO-free areas in order to safeguard organic and conventional farming and protect biodiversity?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0083/10
ORAL QUESTION H-0083/10
Относно: Схема за засилване съгласуването на икономическите политики и надзор на членовете на еврозоната
Subject: Scheme to reinforce economic policy co-ordination and surveillance of eurozone members
Може си Съветът за състави предложения, които да гласят, че държавите от еврозоната могат да имат по-голяма тежест при вземането на решения за това как се управляват икономиките на другите държавите-членки на еврозоната?
Could the Council elaborate on suggestions that eurozone countries may have a greater say in how the economies of their fellow eurozone members states are run?
Неотдавнашно съобщение на Комисията гласеше, че Комисията ще предложи схема за засилване съгласуването на икономическите политики и контранаблюдение преди месец юни, съгласно правомощията по Договора от Лисабон.
A recent Commission announcement said that the Commission would come forward with a scheme to reinforce economic policy co-ordination and counter-surveillance before June, in line with the powers under the Lisbon Treaty.
Дали Съветът одобрява този подход за по-голяма съгласуваност на икономиките и дали вярва, че този нов подход ще укрепи еврозоната?
Does the Council endorse this approach for greater economic co-ordination and does the Council believe that this new approach would strengthen the eurozone?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0084/10
ORAL QUESTION H-0084/10
Относно: Държавна помощ за малките и средни предприятия , осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти
Subject: State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products
Член 11, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за държавна помощ за малките и средни предприятия , осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти, гласи че от 1 януари 2010 г. всяко обезщетение, изплащано на фермерите за загуби на реколта поради неблагоприятни метеорологични условия, ще зависят от това дали фермерите се сключили застрахователни полици, покриващи поне 50% от годишната им продукция или дохода, свързан с продукцията.
Article 11, Paragraph 8 of Commission Regulation (EC) No 1857/2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products states that from 1 January 2010 any compensation paid to farmers for crop losses due to adverse weather conditions will be dependent on whether farmers have taken out insurance policies covering at least 50% of their annual production or
Какво се случва с прилагането на член 11, параграф 8 в държавите-членки, в които от нито една застрахователна компания не се предлага застраховка за селскостопански култури?
In Member States where crop insurance is not offered by any insurance company what is the status of Article 11, Paragraph 8?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0085/10
ORAL QUESTION H-0085/10
Относно: Предстоящо сливане на Olympic Air и Aegean
Subject: Imminent merger of Olympic Air and Aegean Airlines
С еднакви по съдържание съобщения (от 11 февруари 2010 г.) въздухоплавателните дружества OlympicAir и Aegean потвърдиха, че водят разговори относно „бъдещо сътрудничество”, докато публикациите споменават предстоящо сливане.
On 11 February 2010 Olympic Air and Aegean Airlines released similar statements confirming their talks on 'future cooperation', although press reports have appeared about the imminent merger of the two companies.
Този сценарий, който ще доведе до създаването на частен монопол и до закриването на 2500 работни места, предизвика остри реакции от страна на организациите за защита на потребителите.
This scenario, which would lead to a private monopoly and the loss of 2 500 jobs, has elicited a sharp response from consumer protection organisations.
Като се има предвид, че двете дружества контролират почти целия пътнически поток по вътрешните линии, че поради географските си особености Гърция разполага с най-големия брой летища в сравнение с другите държави-членки, както и че се очаква увеличение на тарифите за вътрешните полети и също така на размера и на броя на субсидираните маршрути, въпросът към Комисията е следният:
Bearing in mind that the two companies control virtually the entire domestic passenger market, that Greece has more airports than other Member States owing to its geography and that it is expected that there will be an increase in domestic fares and in the number and volume of subsidised services, will the Commission say:
Фактът, че двете дружества контролират 97% от пътническия поток по вътрешните линии, дава ли основание за отказ на одобрението на сливането от страна на гръцката служба за защита на конкуренцията?
Does the fact that the two companies control 97% of domestic passenger traffic constitute a reason for the Hellenic Competition Commission to refuse approval for such a merger?
Гръцката държава разполага ли с възможността да откаже да предостави името и запазения знак на Olympic на възникналото в следствие на сливане ново дружество и да наложи високи цени за тарифите по вътрешните полети, тъй като новото дружество ще разполага с 97% от пътническия поток по вътрешните линии?
Is the Greek State able to refuse to give the Olympic name and logo to the new company that would be created by such a merger and impose a ceiling on domestic fares, since the new company would have a 97% share of domestic passenger traffic?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0086/10
ORAL QUESTION H-0086/10
Enrique Guerrero Salom
Enrique Guerrero Salom
Относно: Незаконни финансови потоци, укриване на данъци и развиващи се страни
Subject: Illicit financial flows, tax evasion and developing countries
Днес разполагаме с достатъчно доказателства за това как незаконните финансови потоци имат вредни последици за развиващи се страни.
Today we have sufficient evidence about the harmful consequences of illicit financial flows for developing countries.
Въпреки че трансграничните незаконни финансови потоци са предимно скрити и е трудно да се определи размерът им, разумните допускания са съсредоточени в порядъка от 1 до 3 трилиона долара годишно.
Even if cross-border illicit financial flows are largely hidden and difficult to measure, estimates are reasonably clustered in a range of $1 trillion to $3 trillion annually.
Световната банка посочва цифри от 1 до 1,6 трилиона долара годишно, половината от които - 500 до 800 милиарда долара на година - се смята, че идват от развиващи се страни.
The World Bank quotes figures of $1 trillion to $1.6 trillion annually, of which half—$500 to $800 billion a year—is estimated to come from developing countries.
Изтичането от развиващи се страни на незаконни парични средства в предполагаем размер от 500 до 800 милиарда годишно представлява най-голямата икономическа щета, засягаща бедните.
The estimated $500 to $800 billion a year of illicit money passing out of developing countries is the most damaging economic factor affecting the poor.
Това води до източване на резерви в твърда валута, увеличаване на инфлацията, намаляване събираемостта на данъци и много други последици, които намаляват възможностите на развиващите се страни.
It drains hard currency reserves, increases inflation, reduces tax revenues and has many other consequences that undercut developing countries' opportunities.
Какви усилия полага ЕС и по какви инициативи предприема или възнамерява да предприеме през идните месеци за борба с укриването на данъци и изтичането на капитали във и от развиващите се страни?
What efforts and initiatives is the EU undertaking, or does it intend to take in the coming months, to fight against tax evasion and capital flight in and from developing countries?
Как можем да укрепим капацитета на развиващите се страни за управление на данъчното облагане?
How can we strengthen developing countries' fiscal management capacity?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0087/10
ORAL QUESTION H-0087/10
Относно: Зелена книга относно доброволческата дейност
Subject: Green Paper on volunteering
С цел повишаване на информираността относно приноса на доброволческата дейност в ЕС, би ли разгледала Комисията възможността заедно с предложените инициативи за отпразнуване на Европейската година на доброволческата дейност да разработи изчерпателна зелена книга относно доброволческата дейност, за да улесни и признае доброволческата дейност и да повиши нейния принос?
In order to raise awareness of the value of volunteering throughout the EU, would the Commission consider, in conjunction with the proposed initiatives to celebrate the European Year on Volunteering, drawing up a comprehensive Green Paper on volunteering to facilitate, recognise and add value to volunteering?
В допълнение към разработването на подобна зелена книга, би ли счела Комисията за съществено създаването на взаимодействие между други международни организации, като МОТ и ООН във връзка с проекта на МОТ и Университета "Джонс Хопкинс" за измерване на доброволческата дейност и Наръчника на ООН за организациите с нестопанска цел?
In addition to drawing up such a Green Paper, does the Commission consider it important to build synergies between other international organisations such as the ILO and the UN in relation to the JHU/ILO Volunteer Measurement Project and the UN Non-Profit Handbook?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0088/10
ORAL QUESTION H-0088/10
Относно: Традиционно установените малцинства
Subject: Long-standing minorities
Какви възможности вижда Комисията в Договора от Лисабон и Хартата на ЕС за основните права за разработването на стратегия за защита и насърчаване на традиционно установени етноси и малцинства и какви конкретни стъпки са планирани?
What possibilities of developing a strategy to protect and promote ethnic groups and minorities of long standing do the Lisbon Treaty and the EU Fundamental Rights Charter give the Commission, and what practical steps are planned?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0089/10
ORAL QUESTION H-0089/10
Относно: Оценка на програма "Култура 2007-2013"
Subject: Evaluation of the Culture Programme 2007-2013
Сред целите, които тя поставя, са повишаване на съзнаването на културните елементи, които имат значение за Европа, и насърчаване на междудържавната мобилност на работниците в областта на културата.
The objectives of this programme include raising awareness of those aspects of culture which are of European significance and promoting the transnational mobility of people working in the cultural sector.
Как оценява Комисията досегашния ход на реализацията на двете посочени по-горе цели?
How does the Commission evaluate progress so far in attaining these two objectives?
Държавите-членки демонстрират ли интерес и участие в програмата „Култура” или Комисията счита, че следва да предприеме нови, по-динамични инициативи за постигане на целите до 2013 г.?
Are Member States showing an interest and taking part in Culture Programme, or does the Commission consider that it should launch new and more dynamic initiatives to attain its objectives by 2013?
ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР H-0090/10
ORAL QUESTION H-0090/10
Относно: Укрепване и финансиране на масови спортни организации в ЕС
Subject: Strengthening and funding grassroots sporting organisations in the EU