natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Има много причини за лошата координация, включително и слабо управление на здравната система и фрагментирана организация за предоставяне на услуги, в т.ч. здравни и социални, липсата на финансови стимули и финансови политики, водещи до ефективно координиране на грижите, различия в клиничната практика на лекарите (и при общопрактикуващите лекари и при специалистите) и липсата на доказателствено обосновани подходи за целия последователен процес на грижи.
There are many reasons for the poor coordination, including poor management of the health system and fragmented organization of service provision, including healthcare and social services, lack of financial incentives and financial policies conducive to effective healthcare coordination, differences in the clinical practices of physicians (general practitioners and specialists) and lack of evidence based approach to the overall consistent healthcare process.
Развитието на първичната медицинска помощ продължава да бъде основно предизвикателство в България поради ограничения профил на дейностите и задачите, липса на условия за работа в екип, ограничено признание, слаби връзки с по-високи нива на обслужване и неадекватно финансиране.
The development of primary healthcare continues to be a major challenge in Bulgaria due to the limited profile of activities and tasks, lack of conditions for teamwork, limited recognition, weak links with higher levels of service and inadequate funding.
Този модел е резултат от изкривените тенденции на разходите за здравеопазване и политики, които благоприятстват интензивните лечебни услуги и високотехнологичната диагностика, за сметка на основната медицинска помощ, профилактика на заболяванията, насърчаване на здравето, рехабилитация и социални грижи.
This model is the result of distorted trends in health spending and policies that favor the intensive treatment services and high-tech diagnostics at the expense of the basic health care, disease prevention, health promotion, rehabilitation and social welfare.
Промоцията на здравето и профилактиката на заболяванията са особено важни елементи на общественото здравеопазване и по-нататъшното развитие на първичната здравна помощ предоставя ключов, стратегически метод за ефективно предоставяне на тези услуги.
Health promotion and disease prevention are essential elements of the public health, and the further development of primary health care provides a key strategic method for effectively providing these services.
Първичната здравна помощ, осъществявана от добре обучени общопрактикуващи лекари и други медицински специалисти, е основен инструмент за преодоляване на предизвикателствата, пред които е изправена здравната ни система.
The primary health care, performed by trained GPs and other healthcare professionals, is an essential tool for addressing the challenges facing our health care system.
Тя следва да развива своя капацитет за предоставяне на услуги за насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията и да действа като център за свързване към други форми на грижа.
It should develop its capacity to provide services for health promotion and disease prevention and to act as a hub for connecting to other forms of care.
Подобни интегрирани здравно-социални подходи и услуги ще бъдат в състояние да решат по най-добрия начин потребностите на пациентите от поддържащо лечение, общи и/или специфични здравни грижи, битово подпомагане и социална рехабилитация в амбулаторна или домашна обстановка и ще доведат до чувствително намаляване на потребностите им от прием в болници за активно лечение.
Such integrated health and social approaches and services will be able to most effectively answer the needs of patients in maintenance treatment, general and / or special health care, domestic health care and social rehabilitation in an outpatient or home environment and will considerably reduce their needs for admission to hospitals of active treatment.
По този начин първичната медицинска помощ ще е в състояние да откликне на съвременните потребности като създаде среда за развиване на партньорство и насърчи пациентите да участват в лечението по нови начини, както и да се грижат по-добре за собственото си здраве.
Thus primary care will be able to respond to modern needs by creating an environment to develop partnerships and encourage patients to participate in treatment in new ways and to take better care of their health.
Най-отличителните черти на ефективната, насочена към хората първична медицинска помощ, която следва да бъде изградена в България, включват съсредоточаване на вниманието върху здравните потребности; поддържане на персонализирани взаимоотношения, посредством координатори на грижи, които използват подходи за управление на случаите на хронични грижи; поемане на отговорност за здравето и здравните детерминанти през целия живот и интегриране на хората като партньори в управлението на техните здравни проблеми.
The most distinctive features of an effective primary healthcare targeted at people, which should be built in Bulgaria, include focusing on health needs; maintaining personalized relationships through care coordinators who use approaches to chronic care case management; taking responsibility for health and lifelong health determinants, and integrating people as partners in the management of their health problems.
Постигането на тази цел изисква не само реформиране на предоставянето на услуги, но и съобразяването на решенията за финансиране на здравето, за да се осигури подходящото разпределение на средствата в рамките на здравния сектор, реформи в обществената политика, които да осигурят ангажираността на другите обществени сектори и самите хора за опазване на общественото и лично здраве.
Achieving this goal requires not only reforming the provision of services, but also complying the solutions with health financing, to ensure appropriate allocation of resources within the health sector, reforms in public policy to ensure the involvement of other public sectors, and the people themselves to protect public and individual health.
Основни дейности за реализация на целите:
Main activities for implementation of the objectives:
Усъвършенстване на структурата, организацията и финансирането на първичната медицинска помощ
Improving the structure, organization and financing of primary health care
Разширяване на функциите и дейностите, осъществявани в първичната медицинска помощ; подобряване на системата за заплащане на първичната медицинска помощ, при която да се увеличава дела на заплащане за дейност;
Expanding the functions and activities carried out in primary health care; improving the system of payment for primary health care in which to increase the share of payment per activity;
Усъвършенстване на механизмите на планиране и определяне на дейността на общопрактикуващи лекари с оглед недопускане на ограничаване на диагностичната и лечебна дейност на общопрактикуващи лекари;
Improving the mechanisms of planning and defining the activities of general practitioners in order to avoid limiting the diagnostic and therapeutic activity of general practitioners;
Въвеждане на механизми за осигуряване на населението на равнопоставен достъп до първичната медицинска помощ;
Establishing mechanisms to provide the population with equal access to primary health care;
Усъвършенстване на модела за организация на работа в първичната медицинска помощ с цел осигуряване на своевременен достъп на населението, извън случаите със спешни състояния.
Improving the organizational model of work in primary health care in order to ensure timely access of the population, outside emergency cases.
Подобряване на качеството на първичната медицинска помощ
Improving the quality of primary health care
Създаване на облекчения за специализация по обща медицина, съобразени с характеристиките на работния процес в лечебните заведения за първична медицинска помощ;
Creating incentives for specialization in general medicine tailored to the characteristics of the workflow in medical establishments for primary health care;
Въвеждане в практиката на ръководства за поведение на общопрактикуващи лекари при основните заболявания, водещи до смърт и загуба на работоспособността; детско и майчино здравеопазване;
Putting into practice the guidelines of conduct for general practitioners in major diseases leading to death and disability; maternal and child health care;
Усъвършенстване на методиката и критериите за акредитация на лечебните заведения за първичната медицинска помощ с оглед гарантиране на качеството при осъществяване на дейностите по оказване на първична медицинска помощ и обучение.
Improving the methodology and criteria for accreditation of medical institutions for primary health care in order to ensure quality in the conduct of activities in providing primary health care and education.
Подобряване на координацията и взаимодействието на първичната медицинска помощ с останалите сектори на системата за здравеопазване и социални грижи
Improving coordination and interaction of primary health care with other sectors of the health care system and social care
Създаване на предпоставки за функционално или структурно обединение на лечебните заведения за първичната медицинска помощ, както помежду си, така и в рамките на лечебни заведения за специализирана помощ;
Creating prerequisites for functional and structural unification of the medical establishments for primary health care, both among themselves and within the hospitals for specialized care;
Подобряване на регламентите за координация и взаимодействие между лечебните заведения за първичната медицинска помощ и системата за спешна медицинска помощ и структурите за специализирана извънболнична и болнична медицинска помощ;
Improving regulations on coordination and interaction between medical establishments for primary health care and the emergency medical care system and the structures of specialized outpatient and hospital care;
Развитие на интегрирани здравно-социални услуги в общността.
Developing integrated health and social services in the community.
БОЛНИЧНА ПОМОЩ
HOSPITAL CARE
Проучването на изразходваните държавни средства в различните страни показва, че България изразходва сравнително повече средства за болнични услуги - 52 процента от сегашните разходи, близо 20 процентни пункта над дела, предназначен за болници в другите страни.
The study on spending public funds in different countries shows that Bulgaria spends relatively more funds for hospital services - 52% of its current spending, nearly 20 percentage points above the proportion intended for hospitals in other countries.
Болничният капацитет и делът на хоспитализациите са над средното равнище, дори при сравнение на България със страни със сходни равнища на приходи и разходи за здравеопазване.
The hospital capacity and the proportion of hospitalizations are above average, even when comparing Bulgaria with countries of similar levels of income and health care costs.
Въпреки, че броят болнични легла на 1000 души е намалял значително в сравнение с пика през 90-те години на миналия век, той остава относително по-висок от средните европейски нива.
Although the number of hospital beds per 1,000 people decreased significantly compared with the peak in the 90s of last century, it remains relatively higher than the European average levels.
В същото време нараства броят на разкритите нови болнични заведения, основно в частния сектор.
At the same time, the number of opened new hospitals is increasing, mainly in the private sector.
В резултат на липсата на ефективни механизми за планиране и регулиране на капацитета на болничните структури, болничният сектор в България се характеризира с голям брой болнични заведения и болнични легла и нарушена структура на легловия фонд с превес на леглата за активно лечение.
As a result of the lack of effective mechanisms for planning and regulation of the capacity of hospital structures, the hospital sector in Bulgaria is characterized by a large number of hospitals and hospital beds and distorted structure of hospital beds, with prevalence of beds for active treatment.
Тази излишна инфраструктура е придружена и от по-високо от средното за ЕС потребление на болнични услуги.
This redundant infrastructure is accompanied by a consumption of hospital services higher than the EU average.
През 2011 г. хоспитализациите в България са били с близо 40 процента повече в сравнение с по-неотдавна присъединилите се държави-членки на ЕС.
In 2011 hospitalizations in Bulgaria were nearly 40 percent more than the ones in the more recently acceded Member States.
Анализът на хоспитализациите в България, изготвен от Световна банка през 2013 г. показва, че поне 20 процента от стационарно извършените процедури в болници в България е можело да бъдат извършени в амбулаторни условия.
The analysis of hospitalizations in Bulgaria prepared by the World Bank in 2013 showed that 20 percent of the inpatient procedures performed in hospitals in Bulgaria could have been performed in an outpatient setting.
В същото време извънболничните прегледи са сравнително по-малко в България (средно 5,5 амбулаторни посещения на лице за година през 2011 г.), в сравнение със средно 7,23 посещения в други страни, които са се присъединили към ЕС след 2004 г.
At the same time, outpatient examinations are relatively fewer in Bulgaria (average of 5.5 outpatient visits per person per year in 2011), compared with an average of 7.23 visits in other countries that joined the EU after 2004.
В тази връзка препоръката на ЕС относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. е:
In this regard, the EU recommendation on the National Reform Programme of Bulgaria for 2014 is as follows:
„Да осигури ефективно спрямо разходите предоставяне на здравно обслужване, включително чрез подобряване на ценообразуването за услугите в областта на здравеопазването при обвързване на финансирането на болниците с резултатите, ускоряване на оптимизирането на болничната мрежа и развиване на възможностите за извънболнично лечение“.
"To provide cost-effective provision of health services, including through improved pricing for services in healthcare in linking financing to hospitals with results, accelerating the optimization of the hospital network, and developing the options for outpatient treatment."
Рационализиране на предлагането, ефикасността и уместността на болничните услуги и произтичащото от това намаляване броя на ненужните хоспитализации е ключов елемент на реформата в организацията и структурната конфигурация на системата на здравеопазване в страната.
Rationalization of provision, efficiency and appropriateness of hospital services and the consequent reduction in the number of unnecessary hospitalizations is a key element of the reform of the organization and the structural configuration of the health system in the country.
Крайната цел е оптимизиране на мрежата от болниците за активно лечение и намаляване на броя на леглата в тях и в същото време запазване и увеличаване на възможностите им за лечение на остри заболявания, развитие на високотехнологични диагностични и лечебни услуги и нарастване на подкрепящата роля на системата за извънболнична помощ, структурите за рехабилитация, продължително лечение, дългосрочни грижи и др.
The ultimate goal is to optimize the network of the hospitals for active treatment and reduce the number of beds in them, and, at the same time, preserve and increase their capacity to treat acute diseases, develop high-tech diagnostic and treatment services, and increase the supportive role of the system for outpatient health care, rehabilitation structures, long-term treatment, long-term health care and others.
Уместно е да се интервенира във въвеждане на нови технологии, включително ендоскопски и други инвазивни диагностични и лечебни процедури, хирургични интервенции, лекарствено лечение и др., които ще дадат възможност за ранна и качествена диагностика и безопасно и ефикасно лечение на все по-голям брой заболявания.
It is appropriate to intervene in the introduction of new technologies, including endoscopic and other invasive diagnostic and therapeutic procedures, surgical procedures, medical treatment, etc., which will enable early and qualitative diagnosis and safe and effective treatment for the growing number of diseases.
Необходимо е разработване на критерии (индикации) за хоспитализация и дехоспитализация в планов и спешен порядък, както и въвеждане на изисквания и критерии за качество на медицинските дейности, обвързани с краен резултат от болничното лечение като основание за заплащане на болничните дейности.
It is necessary to develop criteria (indicators) for hospitalization and hospital discharge in a plan and urgency order, as well as introduce requirements and criteria for quality medical services coupled with the end result of hospital treatment as a basis for payment of hospital activities.
Важно значение има и подобряване на капацитета и условията в болниците за продължително лечение и рехабилитация и в хосписите, което ще позволи значителен процент пациенти с хронични заболявания или такива, нуждаещи се от палиативни грижи, да бъдат хоспитализирани в тях, а не в скъпоструващите в разходно отношение болници за активно лечение.
It is also important to improve the capacity and conditions in hospitals for long-term treatment and rehabilitation and in hospices as well, which will allow a significant percentage of patients with chronic diseases or those in need of palliative care to be hospitalized in them, rather than in expensive hospitals for active treatment.
Преструктуриране и рационализиране на болничния сектор чрез:
Restructuring and rationalization of the hospital sector through:
Въвеждане на задължителна Национална здравна карта,
Introduction of mandatory National Health Card,
- отчитаща потребностите населението от медицинска помощ по видове -съобразно възрастова структура, заболеваемост, болестност, смъртност, детска смъртност и др.;
taking into account population needs of medical care by types -according to its age structure, morbidity, prevalence, mortality, infant mortality, etc.;
- създаваща задължителни минимални и максимални изисквания за териториалното разпределение на структурите за извънболнична, болнична и спешна медицинска помощ, високотехнологични медицински дейности;
creating mandatory minimum and maximum requirements for spatial distribution of structures for outpatient, inpatient and emergency care, high-tech medical activities;
- регламентираща възможностите за инвестиции и достъп до публични ресурси в системата на здравеопазване.
regulating the opportunities for investment and access to public resources in the healthcare system.
Развитие на модела за оценка на качеството в лечебните заведения чрез въвеждане на задължителна акредитация на лечебните заведения за болнична помощ, които желаят да ползват публични средства;
Development of models for quality assessment in medical institutions by introducing compulsory accreditation of those medical establishments for hospital care that want to use public funds;
Стимулиране на създаването на болнични обединения с цел ефективно използване на болничните ресурси;
Encouraging the creation of hospital unions for efficient utilization of hospital resources;
Стимулиране на процеса на преобразуване на леглата за активно лечение в легла за продължително лечение, както и развитие на еднодневната хирургия, дневните стационари, амбулаторната дейност и др.
Stimulation of the process of transformation of beds for active treatment into beds for long-term treatment, and development of day surgery, day hospital treatment, ambulatory activity and others.
Създаване на модел за преструктуриране на лечебни заведения за болнична помощ с ограничени възможности за ниво на компетентност, включващ развитие на дейности по дългосрочни грижи.
Establishing a model for restructuring of hospitals with limited level of competence, including development of activities for long-term care.
Въвеждане на механизми за повишаване на качеството и ефективността на болничната помощ:
Introducing mechanisms for improving the quality and efficiency of patient health care:
Създаване на условия за развитие на високотехнологичните дейности при гарантиран равнопоставен достъп на населението и ефективно разходване на ресурсите;
Creating conditions for the development of high-tech activities with guaranteed equal access of the population and efficient utilization of resources;
Въвеждане на система за заплащане на болничната дейност, основана на резултатите от диагностично-лечебната дейност;
Establishing a system for payment of hospital activity, based on the results of the diagnostic and treatment activities;
Подобряване на системата за контрол на болничните дейности на базата на обективни критерии и индикатори за оценка на качеството и удовлетвореността на пациентите;
Improving the control system of hospital activities based on objective criteria and indicators for assessing the quality and patient satisfaction;
Ангажиране на съсловните организации в процеса на осигуряване на качеството на болничната помощ;
Involving professional organizations in the provision of quality patient health care;
Подобряване логистиката в здравната система чрез въвеждане на правила за координация и взаимодействие между медицинските специалисти и лечебните заведения от спешната, първичната и специализирана извънболнична и болничната помощ, както и между отделните нива болнична помощ;
Improving logistics in the healthcare system by introducing rules for coordination and cooperation between medical professionals and medical institutions of emergency, primary and specialized outpatient and inpatient health care, and between the different levels of hospital care;
Въвеждане на специфични механизми и подходи за осигуряване медицинско обслужване в отдалечени и труднодостъпни райони.
Introducing specific mechanisms and approaches to providing medical care in remote and inaccessible areas.
СПЕШНА МЕДИЦИНСКА ПОМОЩ
EMERGENCY MEDICAL CARE
Спешната помощ ще се развива с цел осигуряване на равнопоставения достъп на населението, съответстващ на най-добрите европейски практики и изисквания за своевременност, достатъчност, качество и безопасност.
The emergency medical care will be developed to ensure equitable access of the population, corresponding to the best European practices and requirements for timeliness, adequacy, quality and safety.
Това ще изисква подобряване на функционирането на системата и гарантиране на нейната финансова устойчивост, кадрова и материално-техническа обезпеченост.
This will require improving the functioning of the system and ensuring its financial sustainability, personnel and material-technical provision.
Промените ще бъдат насочени към решаване на проблемите, свързани с:
The changes will be aimed at solving problems related to:
нарастващите диспропорции и неравнопоставеност на населението по отношение на достъпа до своевременна и качествена медицинска помощ;
the growing imbalances and inequalities in the population in terms of access to timely and quality medical care;
влошаващата се кадрова осигуреност, недостатъчна квалификация и мотивация на работещите;
the worsening staffing, insufficient training and motivation of workers;
нарушения интегритет и координация между спешната помощ и останалите части на системата на здравеопазване - първичната медицинска помощ, специализираната извънболнична помощ, болничната помощ, водещи до дестабилизиране на здравеопазването като цялостна система;
the disrupted integrity and coordination between emergency health care and other parts of the health care system - primary health care, specialized outpatient care, hospital care, leading to destabilization of the health system as a whole;
неудовлетвореността и здравна несигурност на обществото за качеството на здравните услуги в спешната медицинска помощ;
the frustration and health uncertainty of the society in terms of the quality of emergency medical care;
гарантиране на сигурността на медицинските екипи.
ensuring the security of medical teams.