natgillin/translations-raw huggingface dataset:
При наличието на конфликт по отношение на тълкуването на английския и българския текст на споразумението английският текст се счита за меродавен.
In the case of conflict between the English and Bulgarian texts of this Agreement, the English text shall prevail.
Влизане в сила и прекратяване
Entry into force and termination
1. Това споразумение влиза в сила от датата на неговото подписване от страните.
1. This Agreement shall enter into force on the date of signature thereof by the Parties.
2. Споразумението е валидно за срок 5 години и се подновява автоматично за следващ петгодишен период при условие, че някоя от страните не уведоми в писмена форма по дипломатически път за прекратяване действието на споразумението 6 месеца преди изтичане на срока на действието му.
2. This Agreement shall remain in force for a period of five years, whereafter it shall automatically be renewed for a further period of five years, but may be terminated by either Party giving six months prior written notice through the diplomatic channel of its intention to do so.
3. Прекратяване на споразумението от една от страните няма да повлияе на който и да е от съществуващите проекти, които са резултат от това споразумение.
3. The termination of this Agreement by one of the Parties shall not affect any existing projects established in terms of this Agreement.
Всеки такъв проект ще продължи своето действие до неговото приключване.
Such projects shall continue until they have been completed.
Като потвърждение на това долуподписаните, оторизирани от своите правителства, подписаха и подпечатаха това споразумение в два оригинална екземпляра, на български и английски език, които имат еднаква сила.
In witness whereof, the undersigned, being duly authorized by their respective Governments, have signed and sealed this Agreement in two originals in the Bulgarian and English languages, all texts being equally authentic.
СъставеновЙоханесбург на 2декември2004 г.
Done at Johannesburg on this 2 day of December 2004.
КОНЦЕПЦИЯ ЗА РАЗВИТИЕ НА СПЕШНАТА МЕДИЦИНСКА ПОМОЩ В РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ 2014-2020
CONCEPTFORTHE DEVELOPMENT OF THE EMERGENCY MEDICAL CARESYSTEMIN THE REPUBLIC OF BULGARIA2014 - 2020
ИЗПОЛЗВАНИ СЪКРАЩЕНИЯ 3
ABBREVIATIONS 3
ВЪВЕДЕНИЕ 4
INTRODUCTION 4
АНАЛИЗ НА СЪСТОЯНИЕТО НА СИСТЕМАТА 5
ANALYSIS OF THE STATE OF THE SYSTEM 5
SWOT АНАЛИЗ НА СИСТЕМАТА ЗА СПЕШНА МЕДИЦИНСКА ПОМОЩ 12
SWOT ANALYSIS OF THE EMERGENCY MEDICAL CARE SYSTEM 12
ВИЗИЯ, ЦЕЛИ И ПРИОРИТЕТИ 14
VISION, OBJECTIVES AND PRIORITIES 14
ОСНОВНИ ПОЛИТИКИ ПО ПРИОРИТЕТНИ НАПРАВЛЕНИЯ 17
KEY POLICIES IN PRIORITY AREAS 17
ПРИОРИТЕТ 1: Подобряване на структурата и материално-техническата обезпеченост на единната система за спешна медицинска помощ 17
PRIORITY 1: Improving the structure and the material and technical coverage of the elements of the integrated system for emergency medical care 17
ПРИОРИТЕТ 2: Осигуряване на устойчиво развитие на човешките ресурси в системата за спешна медицинска помощ 21
PRIORITY 2: Ensuring sustainable development of human resources in the emergency medical care system 21
ПРИОРИТЕТ 3: Осигуряване на ефективна организация, координация и управление на единната система за спешна медицинска помощ 24
PRIORITY 3: Ensuring efficient organization, coordination and management of the integrated system for emergency medical care 24
ПРИОРИТЕТ 4: Осигуряване на финансова устойчивост на системата за спешна медицинска помощ 25
PRIORITY 4: Ensuring financial sustainability of human resources in the emergency medical care system 25
ПРИОРИТЕТ 5: Осигуряване на готовността на единната система за спешна медицинска помощ за реакция при бедствия и развитие на европейската координация и трансгранично сътрудничество 26
PRIORITY 5: Ensuring readiness of the integrated system for emergency medical care for disaster response and development of the European coordination and cross-border cooperation 26
ПРИОРИТЕТ 6: Осигуряване на прозрачност и обществен консенсус и участие на гражданите и медицинските специалисти в процеса на развитие на системата за спешна медицинска помощ 28
PRIORITY 6: Ensuring transparency and public consensus and participation of citizens and medical professionals in the development process of the emergency medical care 28
НОРМАТИВНА РАМКА ЗА ОСЪЩЕСТВЯВАНЕ НА МОДЕЛА НА ЕДИННА СИСТЕМА ЗА СПЕШНА МЕДИЦИНСКА ПОМОЩ 29
REGULATORY FRAMEWORK FOR IMPLEMENTATION OF THE MODEL OF INTEGRATED SYSTEM FOR EMERGENCY MEDICAL CARE 29
ПЛАН ЗА ДЕЙСТВИЕ И ВРЕМЕВА РАМКА 30
ACTION PLAN AND TIME FRAME 30
ПРИЛАГАНЕ, МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА 30
IMPLEMENTATION, MONITORING AND EVALUATION 30
ПРИЛОЖЕНИЯ 31
APPENDIXES 31
I. ВЪВЕДЕНИЕ
I. INTRODUCTION
Концепцията за развитие на системата за спешна медицинска помощ е документ, който се основава на анализ на ситуацията в страната и идентифициране на тенденциите за развитие, като определя визията и общите стратегически цели на политиката в областта на спешната помощ до 2020 г., обхващайки всички направления на провежданата политика, както и нейните измерения по отношение общата политика за здравеопазване.
The concept for the development of the emergency medical care system is a document that is based on the analysis of the situation in the country and identifying the development trends, setting the vision and the overall strategic policy objectives in the field of emergency medical care until 2020, covering all areas of the pursued policy and its dimensions regarding the general health policy.
Визията, целите и приоритетите на Концепцията са дефинирани на базата на извършените анализи, както и на базата на получените становища в рамките на публични дебати, реализирани в процеса на формулирането им.
The vision, objectives and priorities of the Concept are defined on the basis of the analyses carried out as well as on the basis of the comments received within the framework of the public debates realized in the process of their formulating.
Безспорен е огромният принос на системата за спешна медицинска помощ за гарантиране на достъпно и качествено здравеопазване, което несъмнено води до повишаване на жизнения стандарт, създаване на условия за качествена заетост, социално включване и повишаване на ресурсната ефективност.
The enormous contribution of the system for emergency medical care for guaranteeing the accessible and quality health care is indisputable and this undoubtedly leads to improved living standards, creation of conditions for quality employment, social inclusion and increase of resource efficiency.
Министерство на здравеопазването ясно осъзнава тези предизвикателства и недвусмислено ги адресира в Концепцията чрез формулираните в нея приоритети.
The Ministry of Health is clearly aware of these challenges and addresses to them unequivocally in the Concept through the formulated therein priorities.
Приоритетите са насочени към генериране на дългосрочен ефект от предприетите мерки както и към осигуряване на ефективно действие на защитните механизми на публичния сектор по отношение на социалното включване и борбата с бедността.
The priorities are aimed at generating a long-term effect of the measures taken and at ensuring an efficient operation of the protective mechanisms of the public sector in terms of social inclusion and fight against poverty.
Концепцията за развитие на системата за спешна медицинска помощ е интегриран документ за комплексното развитие на спешната медицинска помощ до 2020 г., който допринася за реализация на връзката между приоритетите на ЕС, националните приоритети на България, вкл. в областта на здравеопазването.
The concept for the development of the emergency medical care system is an integrated document for the complex development of emergency medical care until 2020 which contributes to the realization of the link between the priorities of the EU and the national priorities of Bulgaria, including in healthcare.
Той обхваща пълния комплекс от действия на държавата в областта на спешната медицинска помощ като същевременно определя мястото ѝ в мерките за постигане на националните цели, чието реализиране е заложено в Националната програма за развитие България 2020, Националната програма за реформи, Конвергентната програма и всички действащи стратегически и програмни документи.
It covers the full range of government actions in the field of emergency medical care while setting its place in the measures for achieving the national objectives, whose realization is set in the National Development Programme: Bulgaria 2020, the National Reform Programme, the Convergence Programme and all existing strategic and programme documents.
Концепцията за развитие на системата за спешна медицинска помощ е изцяло съобразена с целите и приоритетите на Националната здравна стратегия 2014-2020 г. и основно с Политика 4: Осигуряване на равен достъп на хората до качествени здравни дейности адекватни на техните здравни потребности, включваща следните насоки 4.2:
The concept for the development of the emergency medical care system corresponds fully to the objectives and priorities of the National Health Strategy 2014-2020, and mainly to Policy 4: Ensuring equal access for the people to quality health services appropriate to their health needs, including the following areas 4.2:
Модернизиране на дейността на системата за спешна извънболнична медицинска помощ.
Improving the activities of the system for emergency outpatient medical care.
Документът изцяло кореспондира и със Споразумението за партньорство на Република България, очертаващо помощта от Европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014-2020 г., в което в Подприоритет: Здравеопазване е посочено, че „В рамките на този под-приоритет е поставен фокус върху системата на здравеопазването, в контекста на подобряване на здравето, равен достъп до здравни услуги, подобряване ефективността на здравната система и прилагане на Директива 2011/24/EU.
The document also corresponds fully to the Partnership Agreement of the Republic of Bulgaria, outlining the support from the European structural and investment funds for the 2014-2020 period, in which in Sub-priority: Healthcare it is stated that: "Under this sub-priority special attention is given to the healthcare system in the context of improving health, equal access to health services, improving the efficiency of the health system and the implementation of Directive 2011/24/EU.
Силно изразените негативни тенденции по отношение здравното състояние на населението обуславя необходимостта от подобряване достъпа до качествени здравни услуги.
The pronounced negative trends in the health status of the population make it necessary to improve access to quality health services.
Това важи в особена степен за хората в риск от бедност и социално изключване с оглед на ясно забележимите здравни неравенства по отношение на посочените области.
This is particularly true for people at risk of poverty and social exclusion with a view of clearly noticeable health inequalities in those areas.
II. АНАЛИЗ НА СЪСТОЯНИЕТО НА СИСТЕМАТА ЗА СПЕШНА МЕДИЦИНСКА ПОМОЩ
II. ANALYSIS OF THE STATE OF THE EMERGENCY MEDICAL CARE
През следващите години в извънболничната и болнична помощ бяха извършени значителни реформи, които изцяло промениха структурата, организацията, управлението и начина на финансиране на системата на здравеопазване.
In the following years, significant reforms that completely changed the structure, organization, management and the method of financing of the healthcare system were carried out in the outpatient and inpatient care.
От съществено значение е и фактът, че в България все още няма изчерпателна и точна правна уредба, конкретно насочена към структурата, организацията и регулирането на системата за спешна медицинска помощ, както и регламентираща връзката на спешната медицинска помощ с други структури при различни кризисни ситуации.
Of great importance is also the fact that in Bulgaria there is still no comprehensive and accurate legislation specifically aimed at the structure, organization and regulation of the system for emergency medical care and regulating the link of the emergency medical care with other structures in various crisis situations.
Всичко това определя необходимостта от реализиране на модел на единна многофункционална система на спешната медицинска помощ в България, основаващ се на добрите европейски практики за организация на спешната медицинска помощ и съобразена със специфичните за страната култура, традиции, ценности, реалности и цели.
All this determines the need for the implementation of a model of a unified multifunctional system for emergency medical care in Bulgaria based on the best European practices for organization of emergency medical care and in compliance with the country-specific culture, traditions, values, realities and goals.
Структура на системата за спешна медицинска помощ
Structure of the system for emergency medical care
Системата за спешна медицинска помощ в Република България включва 28 центъра за спешна медицинска помощ (ЦСМП), съответстващи на областите, съставляващи административното деление на страната, с разкрити към тях филиали (ФСМП).
The system for emergency medical care in the Republic of Bulgaria includes 28 centres for emergency medical care (CEMC), corresponding to the regions constituting the administrative division of the country, with subsidiaries belonging to them (SEMC).
Всеки Център за спешна медицинска помощ, в т.ч и неговите филиали, осъществява дейността си на територията на съответната административна област.
Each Centre for emergency medical care, including its subsidiaries, operates on the territory of the relevant administrative region.
Разкритите филиали са 198, като по-голямата част от тях са разкрити в общински центрове.
There are 198 opened subsidiaries, as the majority of them are located in municipal centres.
Изградената структура на системата за спешна медицинска помощ осигурява относително равномерно покритие на структурите й на територията на цялата страна.
The established structure of the system for emergency medical care provides relatively uniform coverage of its structures throughout the country.
Анализът на данните показва, че при съществуващата структура на ЦСМП, особеностите на географското положение, пътна инфраструктура и др., е налице известна неравнопоставеност на населението на страната по отношение на времето за достъп до спешна медицинска помощ, която съгласно експертните мнения е най-ефективна в рамките на 15 до 20 минути.
The data analysis shows that taking into account the existing structure of CEMC, the characteristics of the geographical location, the road infrastructure, etc., there is a certain imbalance for the population throughout the country in terms of the time for access to emergency medical care, which according to expert opinion is most effective within 15 to 20 minutes.
Налице са съществени различия както в рамките на районите на обслужване на 1 ЦСМП, така и между отделните области, в рамките на страната.
There are significant differences both within the service areas of 1 CEMC and between the separate areas within the country.
Приблизително 58 % от населените места в страната са с време за достъп от Филиал за спешна медицинска помощ до 20 минути и още около 27% от населените места са с вероятно време на достъп между 20 и 30 минути.
Approximately 58% of the settlements in the country have access time from a Subsidiary for emergency medical care within 20 minutes and approximately 27% of the settlements have probable access time between 20 and 30 minutes.
Около 15 % от населените места са с време за достъп в диапазона над 30 минути, в рамките на които оказването на адекватна медицинска помощ при спешни състояния е силно затруднено.
About 15% of the settlements have access time in the range of more than 30 minutes within which the provision of adequate medical treatment in an emergency is very difficult.
Обслужваното население в тези населени места, разположени в труднодостъпни и отдалечени райони е около 211 000 души, т.е 0,03% от населението.
The population that is served in settlements located in inaccessible and remote areas is about 211 000 people, i.e. 0.03% of the population.
В страната липсва ясно регламентирана структура, организация и отговорности на структурите за спешна медицинска помощ, оказвана в болнични условия.
The country lacks a clearly regulated structure, an organization and responsibilities of the structures for emergency medical care provided in hospital conditions.
Съгласно действащото законодателство (чл.19, ал.3 от Закона за лечебните заведения), всяко лечебно заведение за болнична помощ трябва да осигурява прием на спешни пациенти 24 часа в денонощието.
According to the current legislation (Art. 19, para. 3 of the Medical Establishments Act), each medical establishment for hospital assistance should provide reception of emergency patients 24 hours a day.
Въпреки това се наблюдава процес на натоварване на определени болници със спешни случаи (често и здравно неосигурени пациенти), докато други структури работят предимно планова и ограничена дейност.
In spite of this some hospitals are more loaded with emergency cases (often with patients without health insurance), while other structures carry out mainly planned and restricted activity.
Това води до неприемливи ситуации, когато пациенти се транспортират между множество лечебни заведения преди да достигнат до болнично заведение, в което може да му бъде осигурена необходимата медицинска помощ.
This leads to unacceptable situations in which the patients are transported between multiple hospitals before they reach the hospital in which they can be given appropriate medical care.
Подобни състояния поставят под заплаха здравето и живота на българските граждани и са директна причина за трупащото се неодобрение в работата на здравната ни система.
Such situations endanger the health and life of the Bulgarian citizens and are a direct cause of the growing disapproval of the work of our health care system.
След осъществените промени през 2007 г., понастоящем спешната медицинска помощ в болнични условия се осъществява основно от 37 многопрофилни болници за активно лечение с разкрити спешни отделения в 28-те областни града на страната и от болници за активно лечение, с различна собственост, финансов и кадрови ресурс, но без обособени спешни структури.
Following the changes implemented in 2007, the emergency medical care in hospital conditions is currently carried out mainly by 37 multi-profile hospitals for active treatment with emergency departments opened in the 28 regional cities in the country and by hospitals for active treatment with different ownership, financial and human resource, but with no separate emergency structures.
Липсата на ясно регламентирана структура на системата за спешна медицинска помощ в нейната болнична част създава предпоставки за нарушаване последователността, приемствеността и неравнопоставеност при обслужването на спешния пациент, основана на различната финансова, кадрова и техническа обезпеченост на съответните болнични лечебни заведения.
The lack of clearly defined structure of the system for emergency medical care within hospitals creates prerequisites for disturbing the sequence, continuity and unequal treatment of the emergency patient, based on different financial, personnel and technical availability of the respective medical establishments.
Осигуреност с човешки ресурси и медицински екипи на ЦСМП
CEMC availability of human resources and medical teams
Определената щатна численост на системата за спешна медицинска помощ (на ЦСМП) е 7111 щатни бройки, в рамките на които са формирани 357 мобилни екипа, от които 75 - реанимационни, 127 - лекарски, 125 - долекарски и 30 транспортни.
The designated number of staff members in the system for emergency medical care (of CEMC) is 7111 staff positions, within which 357 mobile teams, consisting of 75 resuscitation teams, 127 medical teams, 125 pre-medical teams, and 30 transport teams.
Освен тях функционират и 167 стационарни екипи.
In addition there are 167 stationary teams.
По отношение на общата численост на персонала в отделните центрове се наблюдават съществени различия, които не могат да бъдат аргументирани с обективни показатели като брой на населението или площ на обслужваната територия в областта.
With regard to the total number of staff in the separate centres, there are significant differences that cannot be justified with objective indicators such as the number of population or the area of the serviced territory.
Например области с приблизително сходни показатели, определящи потребностите от структури на спешна медицинска помощ, имат различна, формирана на исторически, а често и лобистки принцип, структура и численост на персонала.
For example, areas with approximately similar characteristics, determining the needs of structures of emergency medical care, have different structure and number of staff that are formed on historical principle and often on principle of lobbying.
Различията в определената щатна численост са в пряка взаимовръзка с липсата на точни механизми за определяне на вида, броя и разпределението на екипите за спешна медицинска помощ в отделните ЦСМП.
The differences in the designated number of staff are in direct correlation with the lack of precise mechanisms for determining the type, number and distribution of the teams for emergency medical care in the different CEMC.
Наличните диспропорции по отношение на осигуреността с медицински екипи се обективизират чрез прилагане на 2 обективни критерия за оценка - брой екипи на 100 000 души и брой екипи на 1000 км2 площ на територията:
The existing imbalances regarding the availability of medical teams are objectified by applying two objective evaluation criteria - number of teams per 100 000 people and number of teams per 1000 sq. km area of the territory:
Осигуреността с мобилни екипи за първа помощ (лекарски; долекарски) на брой население варира от 1 екип на 15-16 000 души в Ямбол, Кюстендил, Кърджали, Ловеч и др.; до 31-35 000 в Търговище, Шумен, Разград, Сливен, Силистра и др.
The availability of emergency care mobile teams (medical, pre-medical) per number of people ranges from one team per 15-16 000 people in Yambol, Kyustendil, Kardzhali, Lovech and others to 31-35000 people in Targovishte, Shumen, Razgrad, Sliven, Silistra and others.
Средно за страната 1 екип обслужва 27 000 души.
One team treats an average of 27 000 people.
Обслужваното население от 1 реанимационен екип в областите Силистра, Смолян,Разград, Шумен, София област е от 42 до 50 000, докато в областите Бургас, Пловдив, Велико Търново е от 140 до 210 000 души.
The population treated by one resuscitation team in the regions of Silistra, Smolyan, Razgrad, Shumen, and Sofia is in the range of 42 - 50 000 people, while in the regions of Burgas, Plovdiv, and Veliko Tarnovo it is in the range of 140 - 210 000 people.
Значителни различия се наблюдават и при оценката на осигуреността на екипите на база площ на обслужваната територия, който е значително по-обективен показател при ниска гъстота на населението, каквато е налице в повечето области на страната:
Significant differences are also seen in the evaluation of the availability of teams on the basis of the area of the served territory, which is a considerably more objective indicator at low population density, as it is seen in most regions in the country:
В ЦСМП-Плевен, Русе, Пловдив този показател е 1 екип на 250-260 кв.км, докато в ЦСМП Добрич 1 екип обслужва 525 кв.км, ЦСМП-Монтана - 453 кв.км, Търговище - 443 кв.км.
At the CEMC of Pleven, Ruse and Plovdiv this indicator is 1 team per 250-260 sq. km, while at the CEMC of Dobrich it is 1 team per 525 sq. km, Montana - 453 sq. km, Targovishte - 443 sq. km.
Осигуреност с медицински персонал
Availability of medical personnel
В центровете за спешна медицинска помощ към 01.01.2014 г. работят 6380 души медицински специалисти, от които 1457 лекари и 2652 фелдшери и други медицински специалисти (медицински сестри, акушерки и др.) и 2 271 шофьори.
At the centres for emergency medical care as on 01.01.2014, there are 6380 medical professionals, of whom 1457 physicians and 2652 medical auxiliaries and other medical staff (nurses, midwives, etc.) and 2271 drivers.