natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По-високата температура на въздуха в резултат на климатичните промени води до създаването на благоприятни условия за разпространението на някои инвазивни видове, които нанасят щети на енергийната инфраструктура.
Warming temperatures due to climate change may create favorable conditions for some invasive species that can damage energy infrastructure.
През последните години инвазивният вид мида зебра се разпространява в язовир „Овчарица“ (използван за охлаждане на ТЕЦ „Марица Изток“ 2).
In recent years, invasive zebra mussel populated Ovcharitsa Lake (the cooling lake of Maritsa East 2 TPP).
За кратко време мидите запушват тръбите на охладителната система и това води до увеличаване на риска от аварии на съоръженията.
The mussel briefly clogged the pipes of the cooling system and increased the risk of equipment failure.
Планът за управление на речните басейни в Източнобеломорския РБУ съдържа мерки за справяне с този проблем.
The River Basin Management Plan of the East Aegean Region provided measures to address the problem.
Инициатива, финансирана от ЕС,20 установява връзка между климатичните промени и разпространението на водни видове извън техните традиционни географски местообитания.
An EU-funded initiative investigated the link between climate change and the spread of aquatic species outside their traditional geographic range.
В докладът се прави заключение, че повисоката температура на въздуха ще спомогне на топловодните видове, които са привнесени в районите с умерен климат, да се установят по-благоприятно.
The report concludes that rising temperatures will help warm water species that have been introduced into temperate regions to become better established.
По-голямата сила и честота на наводненията също биха спомогнали за разпространението на чужди водни видове, като например мидата зебра (Dreissena polymorpha).
Increases in the magnitude and frequency of floods will also aid the dispersal of alien aquatic species, such as zebra mussels (Dreissena polymorpha).
Язовирите „Розов кладенец“ и „Овчарица“, (предназначени за охлаждане на турбините на трите най-големи ТЕЦ-и в България), предоставят изключително подходящи условия за еутрофикация и разпространението на инвазивни видове, тъй като те са по принцип по-топли поради техногенния им произход.
Rozov Kladenets and Ovcharitsa lakes (the cooling lakes of the three largest TPPs in Bulgaria) offer highly suitable conditions for eutrophication and development of invasive species, as they are generally warmer due to their technogenic origin.
Климатичните промени биха могли да засилят тези проблеми и да възпрепятстват нормалното производство на електрическа енергия.
Climate change may aggravate these problems and hamper normal power generation.
Още повече, че намаленият воден дебит в резултат на климатичните промени, може да попречи на експлоатацията на ТЕЦ, поради недостатъчното количество вода, нужно за тяхната работа.
Moreover, reduced water inflow due to climate change could impede the operation of TPPs as they may not have enough water to operate.
Вероятно ще е необходима засилена поддръжка на водоснабдителната инфраструктура, за да може да обслужва ефективно централите.
Water supply infrastructure is likely to require enhanced maintenance to be able to service the power plants effectively.
Енергия от възобновяеми източници
Renewable energy
Производството на електричество от водноелектрически централи се очаква да пострада от намалените валежи, особено през летните месеци в резултат на моделите на климатичните промени.
Hydropower generation is likely to suffer from reduced precipitation, particularly in the summer season due to changing climate patterns.
Повишаването на температурата на въздуха, намалените валежи, промените в речния дебит и екосистемите и периодите на засушаване от една страна и неочакваните валежи от друга страна, са факт в някои райони в България, а именно долните поречия на реките Арда, Тунджа, Марица и Бяла река.
Increased temperatures, reduced precipitation, changes in river flows and ecosystems, and dry spell on the one hand and sudden flooding events on the other hand are a fact in certain regions in Bulgaria, namely the lowest parts of the Arda, Tundzha, Maritsa, and Byala river basins.
Речните потоци ще се променят поради промените в режима на валежите и потънката снежна покривка и топенето на ледовете в някои райони.
River flow will change because of changes in precipitation patterns and the reduced snow and ice cover in mountainous regions.
ВЕЦ, подлежащи на годишно (многогодишно) регулиране на обема на водната маса, ще се сблъскат с по-строги изискванията за управлението на многоцелевите язовири.
HPPs with annual (multi-annual) volume regulation will be faced with increased requirements for management of multipurpose dams.
Успешното управление на дадена водноелектрическа инсталация зависи от способността да се предвижда обемат на водната маса, който влиза в системата (Pascal 2009 г.).
Successful management of a given hydropower installation depends on the capacity to forecast the water volume entering the system Pascal 2009).
Преди построяването и се прави оценка на нивото на реката, хидроложките цикли и характеристиките на валежите.
Before its construction, river level, hydrological cycles and precipitation characteristics are evaluated.
Доскоро тези данни бяха считани за постоянни величини.
Until recently, these data were considered to be constant values.
Например, дебитът може да се колебае в рамките на десетилетни цикли, които до голяма степен се считаха за предвидими, в съответствие с което се изграждаха язовирните стени, турбините и резервоарите.
For example, flow may fluctuate on decade cycles, which were largely deemed to be predictable, and based on that dam walls, turbines, and reservoirs were constructed.
С измененията на климата тези константи се превръщат в променливи величини.
With the advancement of climate change, these fixed values turn into variables.
Планинските райони в Европа са изложени на повече наводнения през зимата и пролетта, докато летата са по-скоро сухи.
Mountainous regions in Europe are exposed to more flooding in wintertime and spring, while summer tends to be dry.
Тези колебания могат да нарушат режима на водноелектрическите генератори, да доведат до ерозия на инфраструктурата и да нанесат щети на важни регионални промишлени отрасли.
These fluctuations may disrupt the regime of hydroelectric generators, erode infrastructure, and damage important regional industries.
Хидрокинетичните ВЕЦ са по-уязвими към въздействието на климатичните промени в сравнение с ВЕЦ, построени на язовири.
Run-of-river HPPs are more sensitive to climate change impacts than HPPs on dams.
Хидрокинетичните язовири използват само част или целия речен дебит за производство на електрическа енергия без да задържат съществени количества водна маса в горната част на течението (Blackshear и колектив 2011 г.).
Run-of-river dams utilize some or all of a river's flow to produce electricity without impounding any significant amount of water upstream (Blackshear et al. 2011).
В резултат на това хидрокинетичните съоръжения нямат капацитет за съхранение на вода като буфер за колебанията на водния дебит.
As a result, run-of-river facilities have no storage capacity to buffer fluctuations in water flow.
Тези съоръжения могат единствено да произвеждат базова енергия и нямат възможност да съхраняват вода за периодите на върхово търсене.
These facilities provide only base power generation, lacking the ability to store water for periods of peak demand.
Климатичните промени ще доведат до промяна в продължителността и интензивността на валежите през традиционните дъждовни и сухи сезони и силно снеготопене.
Climate change will lead to altering timing and magnitude of precipitation for traditional rainy and dry seasons and peak snowmelt.
Колебанията имат негативно въздействие върху производството на енергия от водноелектрически централи, поради това че водата постъпва на различни и непредвидими интервали.
By delivering water supply at varied and unpredictable times, temporal variability has a negative impact on hydroelectric production.
Хидрокинетичните съоръжения са поуязвими от ВЕЦ, построени на язовири, където има възможност за съхранение на водната маса, като по този начин могат да се отчетат промените на нивото на резервоара.
Run-of-river facilities are more vulnerable than HPPs on reservoir dams, which have the capacity to store water, thereby accounting for these variations in reservoir volume.
Производството на електрическа енергия от слънце също е уязвимо към въздействието на климатичните промени.
Solar power generation can also be vulnerable to a number of climate change impacts.
Производството на електрическа и топлинна енергия от слънчевата радиация е уязвимо от по-гъстата облачна покривка, характерна при интензивните валежи.
Generation of electricity and heat from solar sources is vulnerable to increased cloud cover associated with increased rainfall.
При облачна покривка произведената електроенергия от слънчевия фотоволтаичен панел може да намалее с 40% -80% в рамките на няколко секунди, увеличавайки се също толкова драстично, когато небето се изчисти (ADB, 2012).
During cloud cover, solar photovoltaic panel output can decrease by 40 to 80 percent within a few seconds, increasing just as dramatically when the sky clears (ADB 2012).
Ако облачната покривка стане по-плътна в резултат на климатичните промени, то тогава интензивността на слънчевата радиация и следователно производството на електрическа енергия ще намалеят.
If cloudiness increases under climate change, the intensity of solar radiation and hence the output of electricity would be reduced.
По-високи скорости на вятъра също могат да увеличат отлаганията на прахови частици, което намалява производителността на слънчевата фотоволтаична клетка, но по-високите ветрове могат и да охлаждат модулите, увеличавайки ефективността и производителността (ADB, 2012 г.).
Higher wind speeds can also increase dust particle deposits, which decrease solar photovoltaic cell output, but higher winds can also cool the modules, increasing efficiency and output (ADB 2012).
При ветрогенераторните системи работата на турбината и в крайна сметка количеството произведена енергия са чувствителни към разпределението на честотата, средната скорост и времето на ветровете.
For wind power systems, turbine performance and ultimately energy output is sensitive to frequency distribution, average speed, and timing of winds.
Промените на въздушните течения и тяхната интензивност в резултат на климатичните промени биха се отразили на производителността на съществуващите вятърни електроцентрали, водещи до нарушаване на баланса и управлението на енергийната система.
Changes in wind patterns and intensity due to climate change could affect the productivity of existing wind farms thus challenging the balance and management of the energy system.
Също така тези промени биха могли да въздействат върху вземането на решения за изграждането на нови обекти.
These changes could also influence the decisions for the development of future sites.
Дори и средната годишна скорост на ветровете да остане непроменена, промяната в моделите на вятъра през денонощието може да повлияе на дневното производство на вятърна енергия, което значително да подобри (или да намали) баланса между доставената вятърната енергия в мрежата и дневните изисквания за натоварване (ADB, 2012).
Even if average annual wind speeds remain unaltered, a change in the diurnal wind pattern can affect daily wind power production, significantly improving-or reducing-the match between wind energy input to the grid and daily load demands (ADB 2012).
Ненормално слабите сезонни ветрове също могат значително да намалят годишното производство на енергия (ADB, 2012).
Abnormally weak seasonal winds can also significantly reduce annual energy production (ADB 2012).
При екстремни, бурни условия вятърните турбини могат да бъдат повредени (например подкопават основите, водещо до слягане) и е възможно да се наложи да бъдат изключени при много силни ветрове.
In extreme, stormy, conditions, wind turbines can be damaged (for example, undermining the foundations and causing subsidence) and potentially shut down under very high winds.
Резултатите от климатичното моделиране са несигурни по отношение на въздействието на климатичните промени върху източниците на вятърна енергия; сама по себе си тази несигурност може да попречи на развитието на инфраструктурни производствени мощности на базата на вятърна енергия.
Climate modelling results show uncertainty of climate change's effect on wind resources; this uncertainty alone could hinder the development of infrastructure for wind-based generating capacity.
Мрежите за ПиР на електрическа енергия ще бъдат изправени пред все поголеми предизвикателства, възникнали от новите сезонни и регионални модели на потребление.
The T&D grids are increasingly challenged by new seasonal and regional demand patterns.
Същевременно те ще подлежат на нови изисквания за балансиране, в резултат на интегрирането на значително количество електрическа енергия, произведена от възобновяеми енергийни източници (в повечето случаи отдалечени).
At the same time, they are also subject to new balancing requirements arising from the integration of significant volumes of electricity produced from renewable sources (typically sparsely distributed).
Независимо от това двойно предизвикателство, необходимо е да се осигури високо ниво на сигурност.
Despite this dual challenge, a high degree of reliability needs to be ensured.
По-старите регионални разпределителни мрежи са особено уязвими към екстремните метеорологични събития (например електрически дъги в селските райони), поради тяхната сравнително ниска физическа издръжливост.
Due to their comparatively lower physical robustness, older regional distribution networks are particularly vulnerable to extreme weather events (for example flashovers in rural areas).
Изменението на климата има потенциал да въздейства върху енергийното потребление, посредством промените в потреблението на топлинна енергия и енергията за охлаждане.
Climate change has the potential to affect energy demand through changes in demand for heating and cooling.
Прогнозите за повишаване на летните температури ще доведат до увеличено използване на климатици (USAID 2012 г.).
Projected increases in summer temperatures will result in increased use of air conditioning (USAID 2012).
Повишаването на температурата в резултат на изменението на климата може да доведе до изместване на енергийното потребление.
Increased temperatures due to climate change may lead to a shift in energy demand.
От началото на 1980-те в Европа се наблюдава преобладаваща отчетлива тенденция за спад на отоплителните денградуси (ОтДГ) и отчетлива тенденция за нарастване на охладителните денградуси (ОхДГ), доказвайки общо нарастване на нуждата от охлаждане и общо намаляване на нуждата от затопляне.
Since the beginning of the 1980s, Europe has started experiencing a markedly declining overall trend in heating degree days (HDDs) and a markedly increasing trend in cold degree days (CDDs), pointing to a general increase in cooling needs and a general decrease in heating needs.
Този спад в броя на ОтДГ е особено отчетлив в района на Алпите и Балтийските и Скандинавските държави, докато увеличението на броя на ОхДГ се забелязва особено ясно в Средиземноморските държави и Балканските държави.
The decrease in HDDs has been particularly strong in the Alpine areas and the Baltic and Scandinavian countries, whereas the increase in CDDs is particularly strong in southern Europe, around the Mediterranean and in the Balkan countries.
България е сред държавите с видимо препокриване на среден до силен ефект на ОтДГ и ОхДГ (ЕАОС 2017 г).
Bulgaria is among the countries with noticeable overlapping of medium to strong HDD and CDD effects (EEA 2017).
Пренос и разпределение на електрическа енергия
Electricity transmission and distribution
Екстремните валежи, наводнения и зимни бури нанасят щети и разрушават електропроводите.
Transmission lines face damage and disruption from extreme precipitation, floods and winter storms.
Изменението на климата вероятно ще доведе до по-голям брой прекъсвания: разкриване на кабели/основни трасета в резултат на ерозия или повреда на транспортната инфраструктура, увеличение на загубите по електропроводите, увеличение на щетите на надземната инфраструктура от екстремни бури и ветрове, преки механични повреди на електроразпределителната мрежа, причинени от късо съединение на електропроводи, непреки механични повреди и къси съединения, причинени от прекъсване на надземни линии от паднали дървета и отломки, материални щети (включително и падане) на надземни линии и стълбове, причинени от обледяване.
Climate change will likely lead to higher numbers of disruptions: exposed cables/trunk routes due to erosion or damage of transportation infrastructure, increased transmission line losses, increased damage to above-ground infrastructure from extreme storms and wind, direct mechanical damage to power distribution infrastructure caused by short circuit of power lines, indirect mechanical damage and short circuit by trees blown over or debris blown against overhead lines, physical damage (including collapse) of overhead lines and towers caused by ice build-up.
Функционирането на инфраструктурата в планинските райони ще бъде заплашено все повече от повишената честота и интензитет на природните бедствия (като свлачища, срутвания на скална маса и наводнения).
The functioning of infrastructure in mountainous areas can be increasingly threatened by an increased frequency and intensity of natural hazards (such as landslides, rock falls or floods).
Повечето от тези явления се свързват с повишаването температурата на атмосферния въздух, което води до загуба на ледникова маса и последващи морфологични трансформации, намаляване на снежната покривка, размразяване на вечно замръзналите почви и променливи режими на валежите.
Most phenomena are linked to the increasing ambient temperature that leads to a loss of glacier mass and consequent morphological transformations, reduced snow cover, thawing of permafrost, and changing precipitation patterns.
Прогнозира се, че климатичните промени ще доведат до закъснели снеговалежи, по-тънка снежна покривка, ранни лавини от мокър сняг и като цяло, пократък снежен сезон.
Climate change is projected to result in later seasonal snow, less snow coverage, earlier wet snow avalanches, and generally shorter snow seasons.
Освен това ще продължат да нарастват загубите от пренос в резултат на повишените температури, водещи до по-високо ефективно търсене.
Furthermore, transmission losses will increase due to increased temperatures, resulting in higher effective demand.
Повишената честота на горещите вълни, свързани с климатичните промени, биха могли да въздействат върху ефективността на преноса на електрическа енергия.
Increased frequency of heat waves associated with climate change could affect the efficiency of electricity transmission.
По-високите температури на атмосферния въздух биха могли до доведат до необходимостта от намаляване на потока на електрическия ток, в частност на този, преминаващ по надземните електропроводи.
Higher air temperatures may make it necessary to reduce the amount of electrical current passing through overhead power lines in particular.
Известно като „дирейтинг“, това ограничаване гарантира, че съоръженията няма да прегреят.
Known as ‘de-rating', this ensures that the equipment does not overheat.
Въпреки че „дирейтингът“ спомага за избягване на прекъсвания в електрозахранването, той намалява капацитета за пренос, което може да се окаже от значение при по-голямо потребление.
Although helping prevent power outages, de-rating decreases transmission capacity, which with rising demand may become significant.
Електропроводите провисват при загряване поради два основни фактора: по-високи температури и по-голям поток електрически ток, преминаващ през тях.
Power lines sag as they heat up due to two main factors: warmer temperatures and increased amounts of energy transmitted through the lines.
С повишаването на температурите в резултат на климатичните промени, има вероятност някои жици да провиснат под минималното, изискано от закона, разстояние от земята, което може до доведе до прекъсвания и загуба на приходи (Ouranos 2016 г.).
As temperatures rise due to climate change, some lines would likely hang below the minimum distance from the ground required by law which may cause disruptions and revenue loss (Ouranos 2016).
Възможно е електропроводите да надвишат максималните проектни температури и да нарушат минималното отстояние от земята в резултат на топлинно разширение.
Power lines may exceed established maximum design temperatures and breach minimum ground clearance because of thermal expansion.
В случаите на слабо дублиране на мрежи за прехвърляне на товари от пренатоварените вериги, възможно е да се наблюдават прекъсвания в захранването, заедно с по-голям риск от лавинообразни аварии по мрежата.
Where little network redundancy exists to transfer the loads of overloaded circuits, power interruptions could be experienced, along with increased risk of cascading network failures.
Рискът от претоварване може да се увеличи, когато температурите се повишат и повече потребители започнат да използват климатици и вентилатори.
The risk of overloads can increase when temperatures rise, and more people use air conditioners and fans.
Не се очаква в резултат на климатичните промени да настъпят значителни изменения в потреблението, но биха могли да се усетят съществени сезонни въздействия.
Climate change is not expected to change total energy demand substantially, but there may be significant seasonal effects.
Повишаването на температурите в резултат на климатичните промени може постепенно да намали нуждите от отопление.
Increasing temperatures due to climate change may gradually reduce the need for heating.
Както беше пояснено в Раздел „Баланс на снабдяване/търсене“, в доклада на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) България е определена като държава-членка на ЕС със среден до висок ефект на ОтДГ.
As explained in the section ‘Supply/demand balance' the European Environment Agency (EEA) report identifies Bulgaria as one of the EU countries with medium to strong HDD effects.
Намаляването на ОтДГ, претеглено спрямо населението в цяла Европа за периода 1981-2014 г., е средно 9,9 ОтДГ на година.
The decrease of population-weighted HDDs across Europe during the period 1981-2014 was on average 9.9 HDDs per year.
Оценка на рисковете и уязвимостта на енергийния сектор от климатичните промени
Assessment of climate change risks and vulnerabilities for the energy sector
Климатичните промени и метеорологичните екстремуми ще окажат както положително, така и отрицателно въздействие върху енергийния сектор, с преобладаващо негативно въздействие.
Changes in climate and weather extremes will affect the energy sector both positively and negatively, though negative impacts prevail.
В таблица 3 е представен обобщен списък на потенциалните директни рискове и възможности за българския енергиен сектор по климатични променливи.
A summarized list of potential direct risks and opportunities for the energy sector in Bulgaria organized by climate variable is presented in Table 3.
Адаптация към изменението на климата - потенциални директни рискове и възможности за енергийния сектор
Climate change adaptation - potential direct risks and opportunities for the energy sector
По-подробен списък на идентифицираните рискове от климатичните промени за всеки отделен елемент от инфраструктурата на българския енергиен сектор е представен в таблица 4.
A more detailed list of climate change risks identified for each infrastructure element of the energy sector in Bulgaria is presented in Table 4.
Регистър на риска от климатичните промени за българския енергиен сектор
Climate change risk register for the energy sector in Bulgaria