natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Сред найвъздействащите прояви на променящия се климат са неговото затопляне и нарастването на периодите с екстремни максимални и минимални температури, увеличаването на продължителните и интензивни валежи, повишаването на честотата на бедствените метеорологични прояви (бури, циклони, наводнения), сушите, влошаването на качеството на атмосферния въздух, изчерпването на озоновия слой,/нарастването на UVрадиацията.
The most affecting climatic events are warmer climate, periods with extreme maximum and minimum temperatures, durable and intensive precipitation, emergency weather phenomena (windstorms, cyclones, and floods), droughts, air quality, stratospheric ozone depletion, and change in intensity of ultraviolet (UV)-radiation.
Ефектите от въздействието на климатичните промени се проявяват в следните здравни аспекти:
The health effects from climate change concern the following diseases:
топлинно обусловени заболеваемост и смъртност;
Heat related morbidity and mortality
заболявания и смъртност, обусловени от бедствени метеорологични явления;
Emergency weather-related morbidity and mortality
сърдечно-съдови заболявания, вкл. инсулти;
Cardiovascular diseases and strokes
астма, респираторни алергии и заболявания на дихателните пътища;
Asthma, respiratory allergies and airway diseases
болести, свързани с храните и изхранването;
Foodborne diseases and nutritional deficiencies
Топлинно обусловени заболеваемост и смъртност 6
Heat-related morbidity and mortality
Индексите за екстремни температури, включително максимална годишна стойност на дневната температура (Txx), са показали значителни тенденции на нарастване в Европа от 1950-те (Donat и колектив, 2013 г.).
Indices for extreme temperatures, including the annual maximum value of daily maximum temperature (Txx), have shown significant upward trends across Europe since the 1950s (Donat et al. 2013).
Температурата, особено температурните екстремуми, са свързани с широк диапазон от въздействия върху здравето на човека.
Temperature, particularly temperature extremes, is associated with a wide range of health impacts.
Здравните ефекти от продължително излагане на високи температури могат д бъдат топлинно изтощение, топлинни крампи, топлинен удар и дори летален изход (Ellis, 1976 г.; Kilbourne и колектив, 1982 г.).
The health outcomes of prolonged heat exposure include heat exhaustion, heat cramps, heat stroke, and death (Ellis 1976, Kilbourne et al. 1982).
Екстремните топлинни прояви предизвикват повече смъртни случаи годишно, отколкото всички други екстремни метеорологични събития, взети заедно (Lubeer и колектив, 2008 г.).
Extreme heat events cause more deaths annually than all other extreme weather events combined (Lubeer et al. 2008).
Цифрите за тези заболявания и смъртни случаи могат да бъдат драстично подценени, тъй като измерването на заболеваемостта е трудно и натоварено с недостатъци, и топлината рядко бива идентифицирана като официална причина за леталните изходи.
Figures for these illnesses and deaths may be dramatically underestimated as disparities in health care make morbidity measurements difficult and heat is rarely identified as an official cause of death.
Организациите за обществено здравеопазване, заедно с експертиклиматолози, следва да да разработят системи за ранно предупреждение при очаквани топлинни вълни и продължителни горещи периоди.
Public health response organizations should develop early warning systems for anticipated heat wave events and extended warm periods.
Податливостта към подобни топлинно обусловени рискове зависи от цяла група фактори - от физиологичната адаптация на организма към местната околна среда до социално-икономическия статус на човека.
Human susceptibility to heat-related illness depends on several factors, from physiologic adaptation to the local environment to socioeconomic status.
Изследванията на групи от хора на различна възраст са показали повишена чувствителност към прекомерен топлинен стрес, особено при възрастни над 65 години, деца и кърмачета (Bytomski и колектив, 2003 г.).
Varying age groups have shown to be sensitive to all-cause mortality under excessive heat stress, including adults over 65, children, and infants under 1 year of age (Bytomski et al. 2003).
Специално при респираторните заболявания, които най-често се свързват с недостиг на топлина, чувствителност е констатирана както при възрастните хора, така и общо за цялото население (Vandentorren и колектив, 2004 г.).
For type-specific mortality, sensitivity to death from respiratory disease has been demonstrated in the general population and in the elderly (Vandentorren et al. 2004).
По принцип, рискът от топлинно обусловена респираторна смърт е по-голям от риска за въздействие върху сърдечносъдовата система.
In general, risk of respiratory death due to heat stress is greater than that of cardiovascular effects.
Демографските процеси в България генерират места с висока концентрация на населението където се наблюдава и съответна повишена топлинна уязвимост (Donat и колектив, 2003 г.).
However, heat-related risks are not regionally or locally uniform; demographics in Bulgaria will produce concentrations of larger populations with higher mean age, and thereby, heightened vulnerability to excessive heat (Donat et al. 2003).
Почесто жертви на топлината стават икономически уязвимите и социално изолираните хора (Gosling и колектив, 2009 г.).
Socioeconomic factors also determine vulnerability-economically disadvantaged and socially isolated people face higher burdens of death from heat (Gosling et al. 2009).
Топлинните ефекти върху здравето нарастват в градски територии, където климатът и урбанизираната територия си взаимодействат и обуславят променяне на уязвимостта на градското население към топлинните въздействия, в сравнение със съседните селски и крайградски места (Brazel и колектив, 2005 г., Patz и колектив, 2005 г.).
Cities and climate are coevolving in a manner that will certainly amplify both the health effects of heat and the vulnerability of urban populations to heat-related deaths by magnifying the increased temperatures caused by climate change as compared to adjacent rural and suburban locales (Brazel et al. 2005, Patz et al. 2005).
Застроената градска среда може както да изостри, така и да смекчи топлинните въздействия.
The urban built environment can both exacerbate and alleviate the effects of heat.
Например, високата концентрация на сгради в градските зони обуславя известния ефект на трансформиране на радиационните и топлините потоци, водещо до формиране на топлинни „острови“, с няколко градуса по-топли от заобикалящите ги зони.
For example, high concentrations of buildings in urban areas cause, what is known as the heat island effect: generating as well as absorbing and releasing heat, resulting in urban centers that are several degrees warmer than surrounding areas.
Същевременно разширяването на парковете и зелените пространства, и увеличаването на гъстотата на дърветата в и около градовете може да намали този ефект (Bolund и колектив, 1999 г.; McPherson и колектив, 1997 г.).
Expanding parks and green spaces and increasing the density of trees in and around cities can help to reduce this effect (Bolund et al. 1999, McPherson et al. 1997).
На фона на покачването на средната глобална температура, не рядко се наблюдават и явления, свързани с екстремни студове.
Despite an increase of mean global temperature, not only an increase of extremely hot weather phenomena has been observed but also of extremely cold ones.
В студения сезон се увеличавате респираторните инфекции, вкл.. грипните епидемии (Kiney и колектив, 2015 г.).
Cold-season deaths are largely associated with increases in respiratory infections such as influenza (Kiney et al. 2015).
През този сезон тялото може да загуби топлина по-бързо, отколкото да я генерира, което води до изразходване на натрупаната енергия и може да доведе до хипотермия - телесна температура под от 35°C.
In cold weather, the body can lose heat faster than it is produced, which uses up stored energy and can lead to hypothermia, defined as a core temperature below 35°C.
Ниските температури обуславят констрикция на вените и артериите, както и повишаване на кръвния вискозитет, което води до сърдечното натоварване и до и стресове, както при ситуации с високи температури. .
Low temperatures cause veins and arteries to narrow and blood to become more viscous, increasing cardiac workload and leading to many of the same cardiovascular stresses such as heat.
При хипотермия допълнителното сърдечно натоварване се съчетава с множество други проблеми, включително увеличена сърдечно-мускулна чувствителност, което може да доведе до аритмии.
In true hypothermia, this extra cardiac workload is coupled with a host of other concerns, including increased cardiac muscle sensitivity that can lead to dysrhythmias.
Освен натоварване на сърцето и на други органи, предизвиканият от ниските температури нарушен кръвоток и намалената метаболитна дейност могат да засегнат мозъка, правейки пострадалият неспособен да мисли ясно или да се движи добре (Seltenrich, 2015 г.).
In addition to straining the heart and other organs, impaired blood flow and decreased metabolic activity due to low temperatures can affect the brain, making the victim unable to think clearly or move well (Seltenrich 2015).
Хипотермията е най-вероятна при екстремно ниски температури, но също е възможна и при по-висока температура, ако човек се охлади внезапно от дъжд, изпотяване, или потапяне в студена вода.
Hypothermia is most likely at extremely low temperatures, but it is also possible well-above freezing if a person becomes chilled from rain, sweat, or immersion in cool water.
При свързани със студа летални случаи най-често цитираната основна причина е била излагането на прекомерен студ, следвано от неволни наранявания и сърдечно заболяване .
For cold-related deaths, the most frequently cited underlying cause of death was exposure to excessive cold, followed by unintentional injuries and heart disease.
В най-голям риск от заболяване или смърт, причинени от излагане на високи или ниски температури са хората с по-ниска терморегулационна способност - деца и възрастни, хора със съществуващи заболявания, включително и хронични, и потребителите на алкохол или лекарства (в особено високи количества) (Benmarhnia и колектив, 2015 г., Berko и колектив, 2014 г.).
People most at risk of illness or death from exposure to high or low temperatures include those less able to regulate their body temperature due to age, those with pre-existing conditions or chronic diseases, and (especially heavy) users of alcohol or drugs (Benmarhnia et al. 2015, Berko et al. 2014).
Заболеваемост и смъртност, свързани с бедствени метеорологични ситуации
Emergency weather-related morbidity and mortality
През последните десетилетия, особено през зимата, в Европа се наблюдава нарастваща тенденция на честотата и интензитета на проливните валежи.
Europe has exhibited an increasing trend in heavy precipitation over recent decades, particularly in winter.
Съществуват, обаче, съществени различия между регионите, сезоните, времевите периоди, индексите на проливните валежи и базовите данни (EEA, 2017 г.).
Heavy precipitation events have become more intense and more frequent in Europe on average, but there are important differences across regions, seasons, time periods, heavy precipitation indices and underlying datasets (EEA 2017).
Индексът за максимален годишен валеж за повече от пет последователни дни (Rx5d) показва по-малки стойности в Централна и Югоизточна Европа.
An index for the maximum annual precipitation over five consecutive days (Rx5d) shows smaller trends in central and south-eastern Europe.
България попада в диапазона от -1 до 1 mm на десетилетие за зимния период и от 1 до 2 mm на десетилетие за летния период (фигура 14 в приложение 4).
Bulgaria falls in the range from -1 to 1 mm per decade for the winter period and in 1 to 2 mm per decade for the summer (Figure 14 within Annex 4).
Щетите, свързани с проливните валежи, често произтичат от локализирани, краткотрайни извалявания, които могат да доведат до внезапни наводнения.
The damage associated with heavy precipitation often originates from sub-daily localized heavy precipitation events, which can lead to costly flash floods.
Екстремните краткотрайни извалявания в Европа най-общо нарастват, дори в региони с намаляване на средните годишни валежи, но съществуват големи различия в зависимост от региона, сезона и продължителността на събитията.
The extreme sub-daily precipitation events have generally increased in Europe, even in regions with decreases in mean rainfall, but there is large variability across regions, seasons and event durations too.
Териториалните различия в България, изразени чрез средни годишни стойности на засегнат БВП, са показани на фигура 15 в приложение 4.
The local differences in Bulgaria expressed by annual average of affected GDP is shown in Figure 15 within Annex 4.
Наводненията, предизвикани от тези събития, могат да засегнат хората внезапно, в момента на събитието (напр. чрез удавяния или наранявания), както и впоследствие, след събитието (напр. чрез преместване, разрушаване на домове, недостиг на вода, прекъсване на основни услуги и финансови загуби, повишен риск от инфекциозни болести).
Floods caused by these events can affect people immediately (for example, through drowning and injuries) and after the event (for example, through displacement, the destruction of homes, water shortages, disruption of essential services and financial loss, increasing risks of water- and vector-borne infectious diseases).
Психичното въздействие може да продължава дълго време след събитието.
The mental effects can persist a long time after the event.
Две трети от смъртните случаи по света при наводнения, , са в резултат на удавяния, а една трета - на физически травми, инфаркти, електрически удар, отравяне с въглероден моноксид, пожар и инфекциозни болести.
Two-thirds of flood-related deaths worldwide are from drowning and one-third are from physical trauma, heart attacks, electrocution, carbon monoxide poisoning, fire and infectious diseases.
Здравната инфраструктура (напр. болниците, здравните пунктове) също може да бъде засегната от екстремни метеорологични събития.
Health system infrastructure (e.g. hospitals) can also be affected by extreme weather events, in particular to flooding.
Прекъсването на услуги, включително на здравните услуги, безопасната вода, канализацията транспортирането, играят основна роля за степента, до която екстремните метеорологични условия биха засегнали хората.
Disruption of services, including health services, safe water, sanitation and transportation ways, plays a major role for the extent to which the extreme weather would affect the people.
Броят на големите наводнения във вътрешната част на Европа нараства от 1980те.
The number of large inland floods in Europe has been increasing since the 1980s.
Оценките на СЗО за Европейския регион сочат, че в периода 2000-2014 г. крайбрежните и вътрешните наводнения са убили повече от 2 000 души и са засегнали 8.7 милиона.
Estimates for the WHO European Region indicate that coastal and inland floods killed more than 2,000 people and affected 8.7 million in the period 2000-2014.
Фигура 16 в приложение 4 показва броя на смъртните случаи за периода 1991-2015г., свързани с наводнения във държавите, кооперирани в ЕИП , нормализиран според броя на населението.
Figure 16 within Annex 4 shows the number of deaths related to flooding in each EEA member and cooperating country for the 1991-2015 period, normalized by their population.
Най-големият брой се свързва с Югоизточна Европа, включително България.
The largest numbers are found in south-eastern Europe, incl. in Bulgaria.
Сърдечносъдови болести и инсулти
Cardiovascular disease and stroke
Чувствителността на някои сърдечно-съдови заболявания към екстремен студ или екстремна топлина е обективно доказана чрез изследване на честотата на хоспитализациите при гръдна болка, остър коронарен синдром, инсулт и варианти на сърдечни аритмии, макар че докладваната величина на връзката „климатична експозиция -сърдечносъдов ефект” е променлива (Bassil и колектив, 2009 г.; Kilbourne, 1999 г.; McGeehin и колектив, 2001 г.; Piver и колектив, 1999 г., Ye и колектив, 2001 г.).
There is evidence of climate sensitivity for several cardiovascular diseases, with both extreme cold and extreme heat directly affecting the incidence of hospital admissions for chest pain, acute coronary syndrome, stroke, and variations in cardiac dysrhythmias though the reported magnitude of the exposure-outcome associations is variable (Bassil et al. 2009, Kilbourne 1999, McGeehin et al. 2001, Piver et al. 1999, Ye et al. 2001).
Съществува и доказателство, че по-високите температури усилват неблагоприятните въздействия на озона и въздушните частици върху сърдечно-съдовите болести.
These pollutants are likely to be affected by climate change mitigation activities, and thus, likely reduce rates of cardiovascular morbidity and mortality.
Смъртността вследствие на сърдечносъдови заболявания, обусловена от високи температури, е намаляла с времето, вероятно в резултат от увеличеното използване на климатизация.
Cardiovascular mortality associated with heat has been declining over time, presumably the result of increased air-conditioning use and mortality associated with extreme cold has remained constant (Barnett 2007).
Но смъртността, свързана с екстремно ниски температури, остава постоянна (Barnett, 2007 г.).
Cardiovascular hospital admissions increase with heat.
Инсултите нарастват с увеличаване на температурата, докато аритмиите се свързват предимно с екстремен студ (Kysely и колектив, 2009 г.).
Dysrhythmias are primarily associated with extreme cold (Kysely et al. 2009), though associations with dysrhythmias and heat illness have been reported (Al-Harthi et al. 1992).
Косвените влияния на метеорологичните условия, тяхната променливост и изменението на климата, върху сърдечно-съдовите болести са много и разнообразни.
Indirect impacts of weather, weather variability, and climate changes on cardiovascular disease are many and varied.
Връзките между качество на въздуха, особено на озон и прахови частици, и сърдечносъдовите заболявания, се модифицират от метеорологичните условия и климата.
Associations between air quality, especially ozone and particulate burdens, and cardiovascular disease appear to be modified by weather and climate.
Озонът, чието образуване нараства с температурата, повишава сърдечното усилие и уврежда пулмонарния газов обмен (Martin-Latry и колектив, 2007 г.).
Ozone, whose formation increases with temperature, increases cardiac effort and impairs pulmonary gas exchange (Martin-Latry et al. 2007).
Концентрациите на озон модифицират връзката между температура и смъртност от сърдечносъдови заболявания (Ren и колектив, 2008 г.), най-често - остър миокарден инфаркт (Ruidavets и колектив, 2005 г.).
Ozone concentrations modify the association between temperature and cardiovascular mortality (Ren et al. 2008) and are also associated with acute myocardial infarction (Ruidavets et al. 2005).
За праховите частици (ПЧ) се счита, че са отговорни за редица патофизиологични изменения, включително системно възпаление, нарушена коагулация и тромбоза, дисфункция на кръвоносните съдове и атеросклероза, компрометирана сърдечна функция, дълбоки венозни тромбози (Baccarelli и колектив, 2008 г.) и белодробна емболия (Brook, 2008 г.).
Particulate matter (PM) is associated with a variety of pathophysiological changes including systemic inflammation, deranged coagulation and thrombosis, blood vessel dysfunction and atherosclerotic disease, compromised heart function, deep venous thromboses (Baccarelli et al. 2008), and pulmonary embolism (Brook 2008).
Увеличеното натоварване с ПЧ2.5 се свързва с увеличен болничен прием и смъртност вследствие на сърдечносъдови заболявания (Jerret и колектив, 2009 г.), както и с исхемична болест на сърцето (Pope и колектив, 2006 г.).
Increased burden of PM2.5 is associated with increased hospital admissions and mortality from cardiovascular disease (Jerret et al. 2009), as well as ischemic heart disease (Pope et al. 2006).
Косвено - свързаните с бедствието премествания често се асоциират с прекъсване на медицинските грижи за хронични медицински състояния (Krousel-Wood и колектив, 2008 г.), поставяйки популации с хронични сърдечносъдови заболявания в риск от обостряне на заболяванията.
Indirectly, displacement related to disasters is frequently associated with interruptions of medical care for chronic medical conditions (Krousel-Wood et al. 2008), putting populations with chronic cardiovascular conditions at risk for disease exacerbations.
Климатът обуславя и друг косвен риск от сърдечносъдови заболявания: инциденти на определени векторно предавани болести и зоонози (ВПБЗ) със сърдечносъдова проява.
Climate is also implicated as another indirect risk for cardiovascular disease: the incidence of certain vector-borne and zoonotic diseases (VBZD) with cardiovascular manifestations.
Астма, респираторни алергии и болести на дихателните пътища
Asthma, respiratory allergies and airway diseases
Неспособността на имунната система да се адаптира към предизвикателствата на променящите се условия обуславя дефицити, които от своя страна влияят върху различните органи и системи.
The inability of the immune system to adapt to the challenges of changing conditions causes deficiencies that in turn affect different organs and systems.
Не е изненадващо, че увеличението на алергичните и респираторни заболявания е най-голямо в сравнение с това, на други заболявания.
It is no wonder that the increase in allergic and respiratory diseases is greatest in comparison with other diseases.
Изменението на климата влияе върху качеството на въздуха по няколко начина, включително съдейства за възникване на аеро-алергени (полени, плесенни спори, озон и др.), фини частици и прах в атмосферния въздух.
Climate change will affect air quality in several ways including production and allergenicity of aeroallergens such as pollen and mold spores and increases in regional ambient concentrations of ozone, fine particles, and dust.
Тези замърсители може да предизвикат респираторни проблеми, или да обострят вече съществуващи такива.
Some of these pollutants can directly cause respiratory disease or exacerbate respiratory disease in susceptible individuals.
По-ранният цъфтеж в резултат на повишените температури и увеличените концентрации на въглероден диоксид (CO2) влияе върху периода на разпространение на аеро-алергените, напр. полените, чрез фотосинтезата и метаболизма на растенията (Stitt, 1991 г.).
Earlier flower blooming resulting from temperature increases and increased carbon dioxide (CO2) concentrations affects timing of distribution of aero-allergens such as pollen through plant photosynthesis and metabolism (Stitt 1991).
С нарастване на температурите и концентрациите на CO2 съществува вероятност и за повишаване на агресивността на определени аероалергени (Uysal и колектив, 2003 г.).
There is also a possibility that certain aero-allergens may become more allergenic as temperatures and CO2 concentrations increase (Uysal et al. 2003).
Валежите също допринасят за възникване на aeрoалергени, като плесенните спори, за които се смята, че са отговорни за заболявания на дихателните пътища поне на 5% от хората (Hardin и колектив, 2003 г.).
Precipitation-affected aero-allergens such as mold spores also are of concern, as 5 percent of individuals are predicted to have some respiratory allergic airway symptoms from molds over their lifetime (Hardin et al. 2003).
Влажността и температурата са фактори и при формирането на фини прахови частици ПЧ2.5.
Humidity and temperature also partly determine the formation of PM2.5.