natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Второ, изменението на климата, поради своето естество, е дългосрочно явление и е вероятно икономическите агенти да имат възможност да актуализират своите убеждения въз основа на информация и съответно да коригират решенията си по отношение на икономии и инвестиции.
Second, climate change, by its very nature, is a long-term phenomenon and it is likely that economic agents will have the possibility to update their information beliefs and adjust their saving and investment decisions accordingly.
За да се отразят правилно динамичните характеристики на поведенческите промени в анализа на адаптацията, анализът ИОР за България ползва за отправна точка анализа на ОИСР за дългосрочната адаптация (ОИСР 2015 г., вж. приложение 2), в който е използван пълен динамичен модел.
To properly reflect the dynamic features of behavioral changes into the analysis of adaptation, the Bulgaria CGE analysis took as reference the OECD analysis on long-term adaptation (OECD 2015, see Annex 2), where a full-dynamic model was used.
Описание на сценариите за адаптация
Description of adaptation scenarios
Въз основа на работата на Roson и Sartori (2016 г.), България ще бъде изправена пред промени в три основни направления: (а) очаква се производителността на селското стопанство да намалее, (б) търсенето на енергия се очаква да спадне поради покачване на температурите, и (в) в областта на вътрешния и международния туризъм.
Based on Roson and Sartori (2016), Bulgaria will face changes in three main activities: (a) agricultural productivity is projected to decrease, (b) energy demand is expected to fall due to warming temperatures, and (c) domestic and international tourism activities.
De Bruin, Dellink и Tol (2009 г.), Taheripour Hertel и Tyner (2011 г.) и Taheripour и колектив (2016 г.) посочват очакваните промени в производителността на секторно равнище, произтичащи от адаптацията към изменението на климата.
De Bruin, Dellink, and Tol (2009), Taheripour, Hertel, and Tyner (2011), and Taheripour et al. (2016) provide expected changes in productivity at the sectoral level arising from adaptation.
Таблица 6 по-долу сравнява измененията на климата и адаптационните шокове, използвани в настоящия доклад, а таблици 1.2 и 1.3 в приложение 1 показват действителните разлики в производителността за различните сценарии и сектори.
Table 6 compares the climate change and adaptation shocks used in this report and Tables 1.2 and 1.3 within Annex 1 show the actual productivity differences across scenarios and sectors.
Климатични промени и мерки за адаптация, използвани в модела ИОР
Climate change and adaption measures used in the CGE model
За финансиране на планираните мерки за адаптация бяха разработени три групи политики:
To finance the planned adaptation measures, three sets of policies were developed:
Политика 1: адаптиране, финансирано чрез фискалната политика (2 процента данък климат върху стоките за потребление;
Policy 1: Adaptation financed by fiscal policy (2 percent climate contribution on consumption commodities);
Политика 2: адаптиране, финансирано чрез чуждестранни фондове, специално предназначени за инвестиции в селското стопанство и туризма;
Policy 2: Adaptation financed by foreign funds earmarked to investments in agriculture and tourism;
Политика 3: адаптиране, финансирано чрез чуждестранни фондове, предназначени за инвестиции във всички производствени сектори.
Policy 3: Adaptation financed by foreign funds earmarked to investments across all productive sectors.
За всяка от тези политики са проведени симулации по модела за България и са извлечени макроикономически резултати за сценариите с адаптация към изменението на климата при температурно покачване съответно от 2°С и 4°С.
Each policy is simulated using the Bulgaria model and macroeconomic results are expressed for adaptation in a 2°C and respectively 4°C warmer world.
Чуждестранните фондове за адаптация биха могли да бъдат структурни фондове на Европейския съюз или техните наследници, или друг двустранен или многостранен механизъм, насочен към финансирането на адаптация към изменението на климата.
Foreign funds for adaptation could mean structural funds from the European Union, or their successors, or other bi- or multi-lateral mechanism focused on climate finance.
Резултатите от симулацията, показани в следващите раздели, са процентно изменение спрямо базисния сценарий, описан по-горе, до 2050 г.
The simulation results displayed in the following sections are percentage changes from the baseline scenario described above, by 2050.
Политика 1: адаптиране, финансирано чрез фискалната политика
Policy 1: Adaptation financed by fiscal policy
Освен това, сценарият с адаптация за България предполага, че разходите за адаптация се финансират чрез 2 процента данък, наложен върху стоките за потребление, чрез което да се създаде фискално пространство и да се генерират средства за финансиране на политиките за адаптация към изменението на климата.
In addition, the adaptation scenario for Bulgaria assumes that adaptation expenditures are financed by a uniform 2 percent climate contribution, levied on consumption commodities, to generate fiscal space and funding for climate adaptation policies.
Това произтича от проучванията на de Bruin, Dellink и Tol (2009 г.), които по подобен начин предполагат 2 процента данък, подобно на "2-процентния налог", използван за мобилизиране на средства за Фонда за адаптация.
This follows from work by de Bruin, Dellink, and Tol (2009), who similarly assume a 2 percent tax, in the spirit of the ‘2 percent levy' used to mobilize resources for the Adaptation Fund.
Фигури от 31 до 35 представят цялостния резултат от въздействието за България.
Figures 31 through 35 present the overall outcome of adaptation for Bulgaria.
Ползите от адаптацията са по-високи при сценария с температурно повишение до 4°С, при който негативното въздействие от изменението на климата върху растежа е намалено почти наполовина (от 4,3 процента до 2,6 процента от БВП).
The benefits from adaptation are higher in the 4°C scenario, where the negative impact of climate change on growth is almost halved (from 4.3 percent to 2.6 percent GDP).
Второ, промените в благосъстоянието (фигура 32) са еквивалентни вариации, които подчертават очакваните ползи не само от гледна точка на производството (както в случая с БВП), но и от гледна точка на ефективното разпределение на ресурсите в производствените сектори и подобряването на конкурентоспособността на българската икономика.
Welfare changes (Figure 32) are equivalent variations that highlight expected benefits not only in terms of production (as in the case of GDP) but also in terms of efficient allocation of resources across productive sectors and improvements in competitiveness of the Bulgarian economy.
Както е показано на фигура 32, при варианта с въздействие на климата при промяна с 2°С адаптационната политика доведе до намаляване на благосъстоянието, докато при сценария с 4°С политиката за адаптация води до повишаване на благосъстоянието.
As shown in Figure 32, the 2°C scenario with adaptation policy leads to a decline in welfare, while in the 4°C scenario, adaptation policy leads to improved welfare.
Това е в следствие на климатичната ставка от два процента, наложена за финансиране на разходите за адаптация, която може индиректно да посочи разходите за предприемане на подобни действия.
This is caused by the 2 percent climate contribution levied to finance the costs of adaptation and can somewhat indirectly indicate the costs of undertaking such an action.
В рамките на една по-широка политика за адаптиране, като например тази при сценария с температурно повишение от 4°С, подобренията в икономическата ефективност и конкурентоспособността в международната търговия преодоляват неблагоприятното въздействие на фискалната политика.
In a more extensive adaptation policy setting such as for the 4°C scenario, improvements in the economic efficiency and competitiveness in international trade override the adverse impact of the fiscal policy.
Въздействия от адаптацията и климатичните промени върху реалния БВП (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Adaptation and climate change impacts on real GDP (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Промени в благосъстоянието без и с адаптация в сравнение с базовия модел без отчитане на изменението на климата (млн.
Welfare changes with and without adaptation, compared to the baseline without climate change (US$, millions)
И в двата сектора мерките за адаптиране се отнасят до подобрения в общата факторна производителност на тези сектори, което ако се приеме, че производителността на труда се запазва непроменена, означава повишаване на производителността на физическите суровини за производството като земя, вода и инфраструктура.
In both sectors, adaptation measures refer to improvements in the total factor productivity of these sectors, which, assuming that labor productivity remains unchanged, means improved productivity of physical inputs to production, such as land, water, and infrastructure.
Фигура 33 представя влиянията на климатичните промени и ролята на адаптацията в енергийния сектор.
Figure 33 presents climate change impacts and the role of adaptation for the energy sector.
Подсекторът, който включва рафинирани петролни продукти и други горива (означен като „Петрол“ на фигура 33), е най-силно засегнатия подсектор при всеки от сценариите за изменение на климата, разгледани в доклада, както и този, който ще има най-голяма полза от адаптацията.
The sub-sector representing refined petroleum products and other fuels (petroleum in Figure 33) is the sub-sector most affected in any of the climate change scenarios considered in the current analysis and the one benefitting most of adaptation.
Въз основа на прогнозните температурни повишения за България търсенето на енергия за отопление (в студените дни) значително ще намалее и ще намали общото търсене на електроенергия, използвана за отопление, въпреки лекото увеличение на потреблението на електричество за климатизация (в горещите дни).
Based on the increased temperature projections for Bulgaria, energy demand for heating (in cold days) will decrease significantly and pull down the overall demand for electricity used for heating despite a slight increase in electricity demand for air conditioning (in hot days).
Адаптацията в енергийния сектор се моделира като подобрена производителност при производството на електроенергия, която би намалила загубите при преноса и технологичните трансфери.
Adaptation in the energy sector is modelled as improved productivity in power generation that would reduce transmission losses and technological transfers.
Въздействие на адаптацията и изменението на климата върху енергийния сектор (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation and climate change on energy output (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Въздействие на адаптацията и изменението на климата върху селскостопанската продукция (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation and climate change on agriculture output (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 35.
Figure 35.
Въздействие от адаптацията върху земеделската продукция, резултати на ниво речни басейни (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation on agricultural output, basin-level results (percentage of change, compared to the baseline without climate change)
Фигура 34 сравнява резултатите от адаптацията при сценариите с повишение на температурите от 2°C и от 4°C за селскостопанските и някои от хранителнопреработвателните сектори, които разчитат на селското стопанство за суровини за производствения си процес.
Figure 34 compares adaptation outcomes in the 2°C and 4°C scenarios for the agricultural and some of the food processing sectors that rely on agriculture as an input to their production process.
Общите констатации са, че изменението на климата има значително диференцирано въздействие върху зърнените култури (например пшеница, царевица и ечемик) и други култури като зеленчуци и плодове.
The overall findings are that climate change has a significantly differentiated impact on grains (for example, wheat, maize, and barley) and other crops such as vegetables and fruits.
Промяната в добивите се дължи на комбинацията от пряко въздействие на изменението на климата върху добива и промени в култивираните площи.
Change in output results from the combination of the direct impact of climate change on yield as well as changes in areas under cultivation.
Огромният спад в добива на зърнени култури отразява преди всичко първото, а минималните промени в добива на други култури - второто.
Huge drop in production for grains primarily reflects the former while minimal changes in production for other crops the latter.
Въпреки че политиката за адаптация, която се разглежда тук, помага да се намали въздействието на изменението на климата върху зърнените култури, тя не компенсира напълно цялостното негативно въздействие върху селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост.
While the adaptation policy considered here helps reduce the impact of climate change on grains, it does not, however, totally offset its overall negative impact on agriculture and the food processing sectors.
Това изисква диференциран подход към политиката за адаптиране към изменението на климата за селскостопанския сектор в България.
This calls for a differentiated approach to the climate change adaptation policy for the agricultural sector in Bulgaria.
Както е показано на фигура 35 (и за сравнение, фигура 25), симулациите на модела прогнозират най-големи ползи от адаптацията за зърнените култури.
As shown in Figure 35 (and in comparison, Figure 25), model simulations predict the largest benefits from adaptation for grains.
По отношение на РБ, това е Дунавският район, който може да има най-големи промени в добива, поради адаптацията.
In terms of RBs, that's the Danube region which could experience the largest changes in production, from adaptation.
Като цяло, при изменението на климата без адаптация се очаква цените да се увеличат (с изключение на енергийно-интензивните сектори, при които има силно влияние от търговията).
Overall, prices are expected to increase under climate change without adaptation (except for energy-intensive trade-exposed sectors).
При сценариите за адаптация моделът налага инвестиции в секторите, които произвеждат основните потребителски стоки, което води до увеличаване на производителността и намаляване на цените на крайните стоки от тези сектори.
In the adaptation scenarios, the model forces investments in those sectors that produce the main consumption goods, leading to an increase in productivity and decrease in prices for final goods from these sectors.
Политика 2: адаптиране, финансирано от чуждестранни фондове, специално предназначени за инвестиции в селското стопанство и туризма
Policy 2: Adaptation financed by foreign funds earmarked to investments in agriculture and tourism
Настоящият раздел предлага стратегия за адаптация, финансирана чрез чуждестранни фондове, например структурните фондове на ЕС или наследниците им, или други двустранни или многостранни механизми за финансиране, насочени към климата, без разходи за българската икономика.
This section proposes an adaptation strategy financed by foreign funds, such as structural funds from the European Union, or their successors, or other bi- or multi-lateral mechanism focused on climate finance, at no cost to the Bulgarian economy.
Степента на тези потоци е равна на фискалните приходи, предложени в предишния сценарий, които възлизат на 0,1 процент от БВП.
The magnitude of this inflow is equivalent to the fiscal revenues proposed in the previous scenario, which is 0.1 percent of GDP.
Както в предишния раздел, този сценарий също предполага вариант на “адаптиране без разходи”, който намалява въздействието на изменението на климата с 33 процента.
Like in the previous section, this scenario also assumes a ‘no-cost adaptation' path which reduces climate change impact by 33 percent.
Освен това, получените средства са предназначени за определени сектори на икономиката (като инвестиции) за хеджиране срещу загуби на секторно производство и конкурентоспособност поради изменението на климата.
On top of that, received funds are earmarked to certain sectors of the economy (as investment) to hedge against losses in sectoral production and competitiveness because of climate change.
Този приток на средства повишава капиталовата наличност в България с 2,5 процента.
This inflow of funds rises the capital availability in Bulgaria by 2.5 percent.
Тези средства са предназначени за производствени сектори за осъществяване на публични и частни инвестиции, насочени към адаптиране, което води до намаляване на загубите от въздействието на климатичните промени с 10 процента, 20 процента и 30 процента.
These funds are earmarked to productive sectors for public and private investments aiming at adaptation, leading to 10 percent, 20 percent, and 30 percent reductions in losses from climate change.
Моделът се използва, за да се определи нивото на шоково въздействие върху капиталовата производителност, което би имитирало притока на средства за адаптация.
The model is used to determine the level of a shock on capital productivity that would mimic this funding inflow for adaptation.
След това фондовете за адаптация се използват за инвестиции, за да компенсират неблагоприятното въздействие на изменението на климата с 10 процента, 20 процента и 30 процента в два ключови сектора - селско стопанство и туризъм.
The adaptation funds are then used for investments to offset the adverse impact of climate change by 10 percent, 20 percent, and 30 percent in two key sectors which are agriculture and tourism.
Тези два сектора са избрани като основни бенефициенти на средствата за адаптиране, поради тяхната висока уязвимост спрямо изменението на климата, а също така и поради факта, че се отличават с висока трудоемкост.
These two sectors are chosen as main beneficiaries of adaptation funds because of their high vulnerability to climate change and also because they are labor-intensive sectors.
Тези два сектора се считат за основни генератори на икономически възможности за бъдещите поколения.
These two sectors are seen as major creators of economic opportunities for the future generations.
От фигура 36 е видно, че адаптация към повишаване на температурата с 4°С води до по-силни въздействия върху секторното производство в няколко сектора, отколкото адаптация към повишаване на температурата с 2°С.
From Figure 36, it can be seen that adaptation to a 4°C temperature rise generates stronger effects on sectoral output across sectors than adaptation to a 2°C temperature rise.
Най-силно повлияни са производството на зърнени храни и услугите (включително туризма): производството на зърно отбелязва спад и в двата случая (в сравнение с базовия сценарий, но се увеличава в сравнение със сценария без адаптация), докато продукцията в туризма се увеличава.
Grains and other services (which include tourism) are the most affected: grain output decreases in both cases (in comparison to the baseline but increases in comparison to the no adaptation scenario), while tourism output increases.
Фигура 37 показва, че адаптирането почти напълно елиминира всички отрицателни ефекти върху БВП както при оптимистичните, така и при песимистичните сценарии.
Figure 37 suggests that adaptation almost eliminates all negative GDP effects in both optimistic and pessimistic scenarios.
Фигура 38 показва, че въздействията са изключително негативни както при оптимистичните, така и при песимистичните варианти без адаптация и че адаптацията отменя негативния ефект от изменението на климата върху икономическото благосъстояние.
Figure 38 indicates in turn that while they are hugely negative in both optimistic and pessimistic cases ‘without adaptation', the negative effects from climate change on economic welfare are canceled out in the ‘with adaptation' scenarios.
Фигура 36.
Figure 36.
Влияние върху производството при сценарии на климатични промени с адаптация (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of climate change and adaptation scenario on output (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 37.
Figure 37.
Въздействие на адаптацията и климатичните промени върху реалния БВП (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Adaptation and climate change impacts on real GDP (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 38.
Figure 38.
От фигура 39 е видно, че производството на енергия отбелязва леко нарастване при сценария с адаптация.
Figure 39 suggests that energy output would increase slightly in the adaptation scenario.
Това се дължи отчасти на направените нови инвестиции за адаптиране към изменението на климата, при които може да се изисква енергия за адаптация.
This is partly because of the new investments made for adaptation that may require energy for adaptation.
В същото време обаче, както показва фигура 40, селскостопанските отрасли, особено производството на зърнени култури, ще продължат да изпитват сериозни затруднения поради изменението на климата, независимо от мерките за адаптация.
However, as Figure 40 shows, agricultural sectors, particularly the grains sub-sector, would still suffer a lot due to climate change despite adaptation.
Всички останали отрасли отбелязват известни ползи, като при производството на растителните масла има видим ръст на продукцията.
All other sectors gain slightly, enabling the vegetable oils sector to expand its output quite visibly.
Фигура 39.
Figure 39.
Въздействие на адаптацията и климатичните промени върху енергийния сектор (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation and climate change on the energy sector (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 40.
Figure 40.
Въздействие на адаптацията и климатичните промени върху селскостопанския сектор (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation and climate change on the agriculture sector (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 41 показва, че благодарение на мерките за адаптация търговският баланс се подобрява във всички сектори, с изключение на производството на зърнени култури.
Figure 41 shows that trade balance would improve in all sectors except grains, due to adaptation.
Това вероятно се дължи на по-големите инвестиции и избягването на екстремни събития в някои отрасли, което би довело до ръст на производството в тези сектори, а оттам до по-голям износ и съответно до по-нисък внос, подобрявайки по този начин търговския баланс.
This is possibly because of greater investments and avoidance of extreme events in some sectors, which would trigger greater output in such sectors and hence greater exports and lower imports, boosting the trade balance.
Промени в търговския баланс (млн.
Figure 41.
Фигура 42.
Figure 42.
Въздействие на мерките за адаптация върху вноса (панел A) и износа (панел Б) (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of adaptation measure on imports (panel A) and exports (panel B) (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Политика 3: Адаптиране, финансирано чрез чуждестранни фондове, предназначени за инвестиции във всички производствени сектори
Policy 3: Adaptation financed by foreign funds earmarked across all productive sectors
Този раздел разработва алтернативна политика за адаптация, която има за цел насочване на чуждестранни фондове за осъществяване на инвестиции във всички производствени сектори.
This section develops an alternative adaptation policy which is to channel foreign funds for investments across all productive sectors.