natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Диференциалната оценка беше извършена чрез сравняване на ефектите от изменението на климата върху основните показатели за ефективност при всички сценарии спрямо базовия сценарий.
A differential assessment was carried out by comparing the climate change effects on key performance indicators in all climate scenarios against the baseline scenario.
Резултатите показват отрицателни или положителни ефекти върху показателите за всеки сценарий.
The results display negative or positive effects to the indicators per scenario.
Беше отчетено, че вариантите за адаптиране имат сложно въздействие върху основните показатели за ефективност и са чувствителни към градското развитие.
It was considered that adaptation options have a complex impact on key performance indicators and are sensitive to urban development.
Корелацията между секторните показатели за ефективност и факторите на изменение на климата (температура и валежи) е значително отрицателна.
The correlation between sectoral performance indicators and climate change factors (temperature and precipitation) is substantially negative.
Корелацията показва, че потреблението на енергия в домакинствата зависи статистически от повишаването на температурата.
The correlation shows that household energy consumption is statistically dependent on temperature rise.
Подобна е констатацията и по отношение на потреблението на топлинна енергия.
Similar was found in relation to thermal energy consumption.
Има негативна връзка между загубите на вода и климатичните фактори.
There is a negative relationship between water losses and climate factors.
Корелацията между загубите на вода и валежите е значително по-високо от зависимостта от температурата.
The correlation between water losses and precipitation is significantly higher than the dependency on temperature.
Валежите пряко влияят на загубите на вода, тъй като водният баланс се подобрява и компенсира загубите от увредената водоснабдителна инфраструктура.
Precipitation directly affect water losses because the water balance is improved, and it compensates for losses from the damaged water supply infrastructure.
Регресионната зависимост обаче е ниска, което показва, че влиянието на валежите не е силно.
However, the regression dependency is low showing that the precipitation influence is not strong.
Корелацията между топлинната енергия и климатичните фактори е съществено отрицателна.
The correlation between thermal energy and climate factors is substantially negative.
Потреблението на топлинна енергия намалява поради повишаващите се температури.
Thermal energy consumption decreases because of rising temperatures.
Увеличаването на температурата влияе върху системите за електроснабдяване и за отопление и охлаждане (температурата и валежите се екстраполират и се изчисляват годишно, а не ежемесечно).
An increase in temperature influences electricity supply systems for heating and cooling (temperature and precipitation are extrapolated and calculated annually, not monthly).
Пристрастието на населението да консумира енергия за охлаждане не е било взето предвид.
The bias of the population to consume energy for cooling has not been considered.
В това отношение изчислението отчита сегашните зависимости, а не вероятностите за бъдеща промяна в предпочитанията на населението.
In this regard, the calculation considers the current dependencies and not the probabilities of future change in the preferences of the population.
Кумулативните секторни ефекти, представени в таблица 21, илюстрират разликата между базовия сценарий (т.е. без прилагане на избрани варианти за адаптиране) и сценарии за нарастване на температурите с +2°C и +4°C до 2050 г.
The cumulative sector effects presented in Table 21 illustrate the difference between the baseline scenario (that is, without implementing selected adaptation options), and the +2°C and +4°C temperature rise scenarios until 2050.
Очаквани кумулативни секторни ефекти от изменението на климата въ^рху сектор градска следа до 2050 г. без мерки за адаптиране (базов сценарий)
Expected cumulative sector effects from climate change in the urban sector until 2050 without adaptation measures (baseline scenario)
Като цяло ефектите от изменението на климата върху показателите за ефективност са положителни.
Overall, the effects of climate change on the performance indicators are positive.
Според логаритмичната функция повишените температури не оказват натиск върху повишената консумация на енергия.
According to the logarithmic function increased temperatures do not put pressure on increased energy consumption.
Възможно е обаче населението в градовете да започне да консумира повече енергия за охлаждане, което значително ще увеличи нуждата от енергийни доставки.
However, the population in cities could be expected to start consuming more energy for cooling, which will significantly increase the need of energy supply.
Потреблението на топлинна енергия ще бъде най-силно повлияно от повишаването на температурата и необходимостта от топлинна енергия ще намалее.
Heat consumption will be most affected by temperature rise and the need for thermal electricity will decrease.
Следователно мерките за адаптиране биха могли да бъдат насочени към спестяване на разходи от намаляване на потреблението на топлинна енергия.
Therefore, the adaptation measures could be directed at saving costs of decreasing the thermal electricity consumption.
Екстраполатацията показва тенденция на нарастване на загубите на вода, като отрицателно въздействие от покачващите се температури в областта на водоснабдяването.
The extrapolation indicates an upward trend in losses of water, as a negative impact of rising temperatures, in the field of water supply.
Инвестициите в градския сектор са решаващи за намаляване на ефектите от влошаването на водния баланс.
Investments in the urban sector are decisive in reducing the effects of the deterioration of the water balance.
АРП е комбинация от оценка на инвестициите в меки мерки за адаптиране.
The CBA is a combination of assessing investment in soft adaptation measures.
Техните ефекти върху основните показателите за ефективност (потребление на електро-енергия в домакинствата, потребление на топлинна енергия в домакинствата, общото потребление на електрическа и топлинна енергия в домакинствата, загуби на вода) се приемат за положителни.
Their effects on the main performance indicators (energy consumption in households, thermal energy consumption in households, total electrical and thermal energy consumption in households, water losses) are assumed to be positive.
Ползи от мерки за адаптиране в сектор градска среда до 2050 г. (в млн. евро)
Benefits of adaptation measures in the urban sector until 2050 (in €, million)
При оптимистичния сценарий прогнозният паричен поток в ННС е 13.2 млрд. Евро при средна +2°C и 29,7 млрд. Евро при средно +4°C.
Under the optimistic scenario the projected cash flow in NPV is €13.2 billion at +2°C average and €29.7 billion at +4°C average.
Дори в песимистичния сценарий бъдещият паричен поток в ННС се очаква да възлезе на 4.2 млрд. Евро при +2°C и 11.3 млрд. Евро при +4°C.
Even in the pessimistic scenario the future cash flow in NPV is projected at €4.2 billion at +2°C and €11.3 billion at +4°C.
В рамките на настоящия анализ, ефективността на разходите на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий.
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
При реалистичния сценарий с +2°C съотношението ползи/разходи е 1.57 EUR (т.е. ползите, постигнати за изразходвано евро) и 2.34 EUR при реалистичния сценарий +4°C.
Under the +2°C realistic scenario the benefit/cost ratio is €1.57 (that is, the benefits achieved per Euro spent), and €2.34 under the +4°C realistic scenario.
В този случай ползата е € 2,94 за едно евро на инвестиция при оптимистичния сценарий и € 1.74 за едно евро за инвестиция при песимистичния сценарий.
In that case, the benefit is €2.94 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €1.74 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
По-висок ефект от инвестициите се наблюдава при сценария +4°C, тъй като средната температура на въздуха през периода 1991-2015 г. вече се е увеличила с + 1.6 °C.
A higher effect of investments is observed under the +4°C scenario because the average air temperature during 1991-2015 has already increased by +1.6°C.
Така че досега нивото на сценария +2°C вече е почти достигнато.
Thus, to date, the level of the +2oC scenario has already almost been reached.
Приоритизиране на мерките за адаптиране съгласно анализа на разходи и ползи
Prioritization of adaptation measures according to the cost-benefit analysis
Мерките за адаптиране, за които ползите надвишават разходите, могат да бъдат класифицирани както следва: ЕЕ саниране на жилищни сгради, осигуряване на средства за АИК изследвания и прилагане на АИК); определяне на приоритетни научни теми; Включване на АИК в политиките за регионално и градско развитие, насърчаване на партньорството, изграждане на мрежи и сътрудничество и др.
The adaptation measures for which the benefit exceeds the cost can be ranked as follows: Housing EE renovation, secure funds for CCA research and implementation of CCA); identify priority scientific topics; Mainstream CCA into policies of regional and urban development, Promote partnership, networking, and collaboration, and others.
Приоритизиране на мерките за адаптиране (Общ ННС ефект в милиони Евро)
Prioritization of the adaptation measures (total NPV effect in € million) in the Urban Environment sector
Ефектът от повишената температура е положителен и води до икономия на енергия и намаляване на потреблението на топлинна енергия в домакинствата.
The effect of increased temperature is positive, and it leads to energy saving and decreased thermal energy consumption in households.
Умножаващият ефект, след прилагане на меки мерки за адаптация, показва положителна възвръщаемост на инвестициите.
The multiplier effect, after applying soft adaptation measures, shows a positive return on investment.
Изчисленията за ННС показват, че инвестициите в мерки за адаптиране към изменението на климата в сектор градска среда са икономически ефективни.
NPV calculations show that investment in climate change adaptation measures in the Urban Environment sector is economically efficient.
Паричната стойност на разходите на домакинствата за потребление на енергия има тенденция за леко понижаване поради промяна в потреблението на топлинна и електрическа енергия в резултат на мерки за адаптиране.
The monetary value of household costs for energy consumption has the tendency to slightly decrease, due to a change in thermal and electric energy consumption as a result of adaptation measures.
По-високата стойност на ползите доказва финансовия аргумент за иницииране на мерки за адаптиране.
A higher benefit value proves the financial argument for initiating adaptation measures.
Местоположение на спешните служби
Location of Emergency Services
Местоположение на градове, групирани по големина
Location of cities by size groups
Местоположения на служби и услуги по градове
Location of offices and services by cities
Местоположения на служби и услуги по типове градове
Location of offices and services by type of the cities
Общини с населени места с недостиг на вода
Municipalities with Cities in Water Stress
Общини с населени места с недостиг на вода през последните 3 години
Municipalities with cities in water stress (2012-2015)
Строителен сектор
Construction Sector
Произведена продукция в строителния сектор - данни за тримесечие, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100
Production in construction - quarterly data, volume index of production, index, 2010=100
Производство Произведена продукция в строителния сектор - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100
Production in construction - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Произведена продукция в строителния сектор (общо, сгради, строителство на съоръжения) - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100
Production in construction (total, buildings, civil engineering work) - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Произведена продукция в строителния сектор в България (общо, сгради, строителство на съоръжения) - годишни данни, индекс на производството по обем, производствен индекс, 2010 г. = 100
Production in construction in Bulgaria (total, buildings, civil engineering work) - yearly data, volume index of production, index, 2010=100
Кризисни събития и загуби (2010-2015 г.)
Crisis Events and Losses (2010-2015)
Кризисни събития и загуби през периода 2010-2015 г. - общо за държавата
Crisis events and losses in the period 2010-2015 - total for the country
Характеристики на наводненията - по области: обобщение за периода 20102015 г.
Characteristics of floods by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на наводненията - общо за страната за периода 2010-2015 г.
Characteristics of floods - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата - по области: обобщение за периода 20102015 г.
Characteristics of landslides by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата - общо за страната за периода 2010-2015 г.
Characteristics of landslides - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на свлачищата (към 31.12.2017 г.)
Landslides characteristics (cutting date 31 December 2017)
Земетресения - по области: обобщение за периода 2010-2015 г.
Earthquakes by districts: summary for the period 2010-2015
Характеристики на земетресенията - общо за страната за периода 2010-2015 г.
Characteristics of earthquakes - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на земетресенията - по области: обобщение за периода 2010-2015 г.
Characteristics of earthquakes by districts: summary for the period 2010-2015
Потенциален сеизмичен риск
Potential Seismic Risk
Сеизмични рискове/характеристики за страната
Seismic risks/characteristics in the country
Пожари - по области: общо за периода 2010-2015 г.
Fires by district: summary for the period 2010-2015
Характеристики на пожарите - общо за страната за периода 2010-2015 г.
Characteristics of fires - totals for the country for the period 2010-2015
Характеристики на пожарите - по области: обобщение за периода 2010-2015 г.
Characteristics of fires by districts: summary for the period 2010-2015
Уязвимост на градската среда в зависимост от размера и местоположението на градовете
Urban Environment Vulnerability by Size and Location of Cities
Оценка на уязвимостта и капацитета
Vulnerability and capacity assessment
Австрийска стратегия за адаптация към изменението на климата
Austrian Strategy for Adaptation to Climate Change
Австрийска стратегия за адаптация към изменението на климата - цели и препоръчителни действия за сектора на градската среда
The Austrian Strategy for Adaptation to Climate Change - Urban Environment Sector Objectives and Recommended Actions
Платформи, мрежи и проекти, свързани с международното сътрудничество за информационен обмен
Platforms, Networks, and Projects, related to International Cooperation or Information Exchange
Настоящият доклад има за цел да идентифицира опции за адаптация към изменението на климата за българския сектор „Води“ въз основа на подход за управление на риска.
The report aims at the identification of climate change adaptation (CCA) options for the water sector in Bulgaria based on a risk management approach.
За разлика от други сектори, водният сектор е изцяло зависим от наличието на ресурс, който предвид своето естество е най-податлив на вариации и несигурност.
Unlike other sectors, the water sector is fully reliant on the availability of a resource, which by nature, is most susceptible to variation and uncertainty.
Това налага разглеждането както на водностопанските системи - водоснабдяване и канализация, хидромелиорации, водноелектрически централи и използване на вода за промишлени цели, така и на природните водни системи.
This requires both managed water systems - water supply and sanitation, hydro-melioration, hydropower, and industrial use - and natural water systems to be considered.
Водните ресурси в България са разпределени неравномерно по региони и по сезони.
Water resources in Bulgaria are unevenly distributed by region and season.
Изменението на климата ще има съществено въздействие върху хидрологията на реките.
Climate change is expected to have a significant effect on the hydrology of rivers.
В сравнение с референтния период 1976-2005 г., прогнозите предвиждат намаление на общия годишен отток в някои речни басейни от близо 10% за период от 30 години.
For some river basins, total annual discharge rates are projected to drop by approximately 10 percent over a period of 30 years in comparison to the reference period 1976-2005.
Очакват се и съществени изменения в сезонното разпределение на речния отток.
Significant shifts are expected in the seasonal distribution of rivers' runoff.
Докато за зимата и пролетта се предвижда нарастване, летният и есенният отток вероятно ще намалеят.
While in winter and spring there will be an increase, summer and autumn river discharge rates are expected to decline.
Не се очакват значими промени при наличните подпочвени води.
Groundwater availability is not expected to change significantly.
Уязвимостта на сектора е подвластна на наличието на вода, но също така зависи от комбинираното въздействие на множество фактори: готовността на инфраструктурата да се справи с изменението на климата; готовността на хората да управляват и експлоатират водните системи при условия на климатични промени; готовността на потребителите; излагането на заплахи; демографско и икономическо развитие; законодателна и политическа рамка и др.
Besides the availability of water, the vulnerability of the sector depends on the combined impact of many factors: preparedness of the infrastructure to cope with climate change, preparedness of people to manage and operate water systems under climate change conditions, preparedness of users, exposure to hazards, demographic and economic development, legislative and political framework, and so on.
Настоящият доклад разглежда всеки един от тези фактори и стига до извода, че водният сектор не е готов да се справи с изменението на климата.
The report discusses each of these factors and concludes that the water sector is not prepared to cope with climate change.
Напоителната и отводнителната инфраструктура е или унищожена или в много лошо състояние.
The hydro-melioration infrastructure is either destroyed or in a poor condition.
Недостатъчните поддръжка и мониторинг на безопасността представляват съществен риск за населението, населените места, земеделските земи и инфраструктурата.
Insufficient maintenance and lack of safety monitoring pose significant risks to the population, settlements, agricultural land, and infrastructure.
Големите водноелектрически централи (ВЕЦ) се поддържат и експлоатират добре, но състоянието на малките ВЕЦ е предпоставка за потенциална заплаха за безопасността.
The major hydropower plants (HPPs) are maintained and operated properly, but the condition of the small HPPs has a potential safety threat.
Всеобхватна оценка на използването на вода за промишлени цели е невъзможна поради липса на данни.
Comprehensive assessment of the industrial water use is not possible due to lack of data.
Докладът също коментира доколко управляващи, оператори и потребители са готови да се справят с изменението на климата.
The report discusses how prepared managers, operators, and users are to cope with climate change.
Заключението е, че извлечените поуки от минали събития не са адекватно приложени.
It concludes that lessons from past events have not been used.
Предприетите до момента действия са по-видни на национално (разработване на Планове за управление на риска от наводнения - ПУРН), отколкото на местно ниво.
The response actions taken are more visible at the national (development of Flood Risk Management Plans [FRMPs]), than at the local level.
Изглежда, че след като дадено наводнение отмине и най-значимите щети бъдат възстановени, усилията на отговорните органи се пренасочват към други задължения.
It appears that once a flood is gone and the most significant damage has been recovered, the efforts of the responsible authorities are redirected to other duties.
След сушата през 2000 г., правителството приема „Национална програма за необходимите мерки в условията на тенденция към засушаване“, но същата остава неизпълнена поради последващи по-влажни години.
After the drought in 2000, the government adopted a ‘Program for the Necessary Measures under the Conditions of Droughts', but it was not implemented, because wetter years followed.
Ролите и отговорностите по отношение на адаптацията към изменението на климата все още не са изяснени на национално ниво.
At the national level, roles and responsibilities for climate change adaptation (CCA) have not yet been clarified.
Това, че някои законодателни и стратегически документи отчитат изменението на климата, е положителен фактор.
A positive fact is that some legislation and strategic documents already consider climate change.
Плановете за управление на речните басейни (ПУРБ) и ПУРН също предвиждат мерки за справяне с климатичните промени.
River Basin Management Plans (RBMPs) and FRMPs also include measures to cope with climate change.
Междуправителственият комитет по изменение на климата (IPCC, 2014 г.) отбелязва, че рисковете възникват в резултат на взаимодействие на климатичните заплахи със степента на излагане и уязвимостта спрямо техните въздействия.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 2014) notes that risks arise from interaction of climate hazards with exposure and vulnerability to impacts.
Две климатични заплахи са определени като най-важни за водния сектор - наводненията и засушаванията.
Two climate hazards are identified as most relevant to the water sector - floods and droughts.
Засушаванията от своя страна водят до по-висок риск в райони с недостиг на вода.
Droughts create higher risk in regions with water scarcity.
Докладът предлага опростен подход за установяване на районите, изложени на риск от недостиг на вода.
The report suggests a simplistic approach to identify the regions with water scacity risk.
Бъдещите прогнози сочат, че изменението на климата няма да повлияе на наличието на подземни води.
Projections show that climate change will not affect groundwater availability.
Този факт, заедно с прогнозирания спад на населението на България и бавния растеж в промишлеността и селското стопанство означават голяма вероятност за нисък риск от недостиг на вода в райони, които се водоснабдяват от подпочвени източници.
This fact, together with the projected decline of Bulgaria's population and slow growth of industrial and agricultural activities, results in high likelihood for low scarcity risk in regions which use groundwater.
Ако, обаче, водоснабдителните системи продължават имат повече от 50% загуби от иззетата вода, рискът би могъл да се увеличи.
However, if for example, water supply systems continue wasting more than 50 percent of the water produced, the risk might increase.
Рискът може също така да се увеличи, ако в такива райони са разположени водоемки отрасли и култури.
The risk will also increase if water thirsty industries and crops are situated in this region.
Предвид очаквания ръст в сферата на туризма, горното важи и за районите, в които се развива интензивна туристическа дейност.
High scarcity risk is likely to appear in regions supplied with surface water and having high touristic activities, which are projected to increase.
Черноморският район се очертава като найуязвим към риск от недостиг на вода, тъй като използва повърхностни води и е найпосещаван от туристи.
The Black Sea region appears to be the most vulnerable to scarcity risk because it uses surface water and is the most visited by tourists.
Лошото състояние на инфраструктурата в част на страната увеличава допълнително риска.
Poor condition of the infrastructure in this region adds another dimension toward increasing the risk.