natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Този темп на растеж ще бъде напълно заличен, ако до 2050 г. България бъде изцяло подложена на въздействието от повишаване на температурата с 2°С.
This growth rate is completely wiped out if Bulgaria faces the full impact of a 2°C rise in temperature by 2050.
Негативното влияние на изменението на климата надхвърля икономическия растеж с повече от 1 процент, ако се вземат предвид всички песимистични сценарии за температурно повишение съответно с 2°С и 4°С.
The negative impact of climate change outweighs economic growth by more than 1 percent if all the pessimistic 2°C and 4°C scenarios were considered.
Като цяло спокойно може да се каже, че изменението на климата поставя екзистенциална заплаха пред перспективата за бъдещ икономически растеж в България (особено защото в модела не са отчетени всички възможни въздействия, поради пропуски и несигурност в знанията).
In general, it is safe to say that climate change presents an existential threat to the prospect of future economic growth in Bulgaria (especially because each and every impact is not accounted for in the model, given knowledge gaps and uncertainties).
Фигура 19 илюстрира тези прогнози.
Figure 19 displays these points.
Въздействие на изменението на климата върху реалния ръст на БВП до 2050 г. (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of climate change on real GDP growth by 2050 (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Макроикономическо въздействие на температурна промяна от 2°C за Европа:
The macro-economic impacts of a 2°C temperature change over Europe:
констатации от предишни проучвания
findings from previous studies
Проектът Climate Cost прогнозира значителни разходи, свързани с изменението на климата, при липса на политики за адаптация.
The Climate Cost project estimated substantial costs from climate change in the absence of adaptation policies.
По-конкретно, при сценарий с повишение от 2°C проектът посочва следните резултати за ЕС: (i) допълнителни 80.000 човека, които ще бъдат пряко засегнати от наводненията по крайбрежието всяка година до 2080 г. с очаквани годишни разходи за щети от 17 милиарда евро; (ii) над 35 процента от влажните зони на ЕС могат да бъдат загубени до 2080 г., ако не бъдат предприети мерки за защитата им; (iii) изменението на климата ще има положително и отрицателно въздействие върху нивата на енергийно потребление, като намали потреблението за отопление през зимата, но увеличи потреблението за охлаждане през лятото.
More specifically, in a 2°C scenario, the project reported the following results for EU: (i) 80,000 additional people that will be directly affected by coastal flooding each year by the 2080s with expected annual damage costs of €17 billion per year; (ii) Over 35 percent of EU wetlands could be lost by 2080s unless protective measures are undertaken; (iii) Climate change will have positive and negative effects on energy demand levels, reducing winter heating demand but increasing summer cooling demand.
Проектът PESETA II предоставя оценки за въздействията на изменението на климата до 2080 г. за Европа.
The PESETA II project provided estimates of climate change impacts by 2080 for Europe.
Основните резултати от проучването за Централна Южна Европа (сценарий при 2°C) са следните: (i) докато добивите от селското стопанство в ЕС ще паднат с 2 процента, в Централна Южна Европа (включително и България) се очаква добивите да се увеличат с 2 процента; (ii) потреблението на енергия в Централна Южна Европа се очаква да спадне с 9 процента в сравнение със съответния контролен период (1961-1990 г.); (iii) щетите от речни наводнения биха могли да достигнат до 5,2 милиарда евро годишно (за сравнение, сегашното ниво на щетите за целия ЕС: 4,4 милиарда евро годишни щети, докладвани за периода 1998-2009 г.); (iv) прогнозира се площта на обработваемата земя, засегната от суши, да се увеличи значително до около 242.000 км2 годишно и 642 милиона души годишно; (v) прогнозират се допълнителните щети на пътната инфраструктура, причинени от наводнения за периода 2070-2100 г. да бъдат около 40 милиона евро годишно; (vi) въздействието на щетите от наводнения по морското крайбрежие може да достигне 100 милиона евро годишно; (vi) изменението на климата означава очаквани разлики в разходите на туристите (и следователно очакваната загуба на приходи за туристическата индустрия) от около 5 милиона евро годишно; (viii) въздействието върху индекса на устойчивост на местообитанията ще се увеличи с 6 процента (в сравнение с 1961-1990 г.); (^приблизително 129 смъртни случая годишно от екстремно високи температури.
Main results from the study for Central Southern Europe (2°C scenario) are as follows: (i) while EU agriculture yields will fall by 2 percent, Central Southern European yields (including Bulgaria) are expected to increase by 2 percent; (ii) Central Southern Europe's energy demand is expected to fall by 9 percent compared to the respective control period (1961-1990); (iii) Damages from river floods could raise up to €5.2 billion per year compares (about current damage level for the entire EU: €4.4 billion in annual damage reported over 1998-2009); (iv) cropland area affected by droughts is projected to increase substantially to around 242,000 km2 per year and 642 million people per year; (v) Additional flood-induced damages to road infrastructure for the period 2070-2100 is estimated around €40 million per year; (vi) Impact from sea floods damage may reach €100 million per year; (vi) Climate change translates into expected variation in tourists´ expenditures (and thus expected revenue loss for the tourism industry) of around €5 million per year; (viii) Impact on habitat suitability index is to increase by 6 percent (compared to 1961-1990); (ix) Heat-related events are estimated around 129 deaths per year.
Изследването на TopDad разработи икономическа оценка на изменението на климата при сценарии "високи емисии - висок растеж" и "ниски емисии - нисък растеж".
The TopDad study developed economic assessment of climate change under “high emissions-high growth” and “low emissions-low growth” scenarios.
Проучването не предоставя подробна оценка по региони, а прави общото заключение, че поради изменението на климата, доходът на глава от населението до 2050 г. ще бъде с една трета по-нисък от очакваното ниво в края на нашия век при сценария "ниски емисии-нисък растеж".
The study does not provide a detailed assessment by region and concludes overall that due climate change, income per capita by 2050 will already be one third lower than the level anticipated at the end of this century under the “low emissions-low growth” scenario.
Икономическото въздействие при сценария "високи емисии - висок растеж" също ще нараства постепенно: от 0,15 процента намаление на темпа на растеж в Европа между 2010 г. и 2050 г. до намаляване с 0,2 процента годишно през втората половина на века.
The economic impacts under the “high emissions - high growth” pathway will also grow incrementally: from a 0.15 percent reduction in growth rate in Europe between 2010 and 2050 to a reduction of 0.2 percent per year in the second half of the century.
Това означава, че ще има по-малко ресурси за адаптация, а в същото време въздействията от изменението на климата и необходимостта от адаптация ще бъдат значително по-големи.
This means that there will be fewer resources available for adaptation, while at the same time the impacts of climate change and the need for adaptation will be considerably higher.
Изследването също така подчертава потреблението на енергия, туризма и екстремните климатични събития като основни двигатели на неблагоприятните последици от изменението на климата и заключава, че предизвикателствата пред адаптацията не могат да бъдат смекчени само от висок икономически растеж.
The study also highlights energy demand, tourism and extreme events as the main drivers of adverse impacts from climate change and concludes that challenges to adaptation cannot be mitigated only by high economic growth.
Този преглед на проучванията изтъква няколко пропуска при интегрираната оценка на икономическите въздействия, свързани с изменението на климата, по-специално: (i) селското стопанство, за което нито едно от гореспоменатите проучвания не моделира използването на земята и водите при промяна и (ii) фокус върху сценария с повишаване на температурата с 2°C, при положение, че промяната на климата може да е по-интензивна, още през 2050 г., тъй като липсват колективни и амбициозни действия.
This literature review highlights several gaps in the integrated assessment of climate change economic impacts, notably (i) agriculture, where none of the above-mentioned studies has explicitly modelled the use of land and water under a changing, and (ii) focus on a 2°C scenario, while climate change might be more intense, as soon as 2050, absent collective and ambitious action.
Моделът, разработен за България в настоящето изследване, е опит да се преодолеят тези пропуски.
The model developed for Bulgaria in this study is thus an attempt to address these gaps.
Симулационните резултати от модела, разработен за настоящето изследване, са описани по-долу.
The simulation results from the model developed for this study are described below.
На фигура 20 са представени секторните въздействия при алтернативните сценарии за изменение на климата в България до 2050 година.
Figure 20 presents sector wide impacts of the alternative climate change scenarios in Bulgaria by 2050.
Макар че моделът включва 57 сектора, те са агрегирани в 13 широки секторни групи с цел да се придаде по-обща перспектива на резултатите.
There are 57 sectors in the model, but the presentation and discussion here will aggregate those into 13 broad sector clusters to give a more general perspective of the results.
Класификацията на секторите, включени в агрегираните групи са представени в приложение 1.
The sectoral mapping used for aggregation is available in Annex 1.
Основните изводи от симулациите по модела са следните:
The main conclusions are as follows:
На първо място, изменението на климата води до спад в производството на селскостопанския сектор, особено на зърнени култури, както е показано на фигура 20.
First, climate change leads to decline in output of the agricultural sector, particularly Grains, as shown on Figure 20.
Второ, при всички разработени сценарии се наблюдава спад в производството на енергийния сектор, в съответствие с предположението за цялостно намалено търсене на енергия в отговор на повишението на температурите.
Second, there is a decline in output of the energy sector in all the scenarios that were considered, consistent with the assumption of overall reduced energy demand in response to warming temperature.
Отрицателните шокове на потреблението на електроенергия и природен газ са много по-малки (от 0,05 до 0,27 процента) в сравнение с тези при петролните продукти и въглищата (намаление от 5 до 29,8 процента).
The negative demand shocks to electricity and gas are much smaller (0.05 to 0.27 percent) than those in petroleum and coal products (5 to 29.8 percent reduction).
Това не означава непременно, че производството в тези сектори също ще намалее до такава степен, тъй като може да се увеличи износът, което ще доведе до относително по-ниско намаление на производството.
This does not necessarily mean that the production in these sectors would also go down by that extent, because exports may increase, leading to a relatively lower reduction in output.
Относителният размер на тези сектори също е от значение, за да се разбере промяната в производството на енергия.
The relative size of these sectors also matters, to understand the change in energy output.
Електроенергията е найголемият сред енергийните сектори (53 процента от производството), а въглищата са третия по големина (5 процента), след петрол и въглищни продукти (35 процента).
Electricity is the largest among the energy sectors (53 percent in production), while coal is the third largest (5 percent) after petroleum and coal products (35 percent).
Междувременно, не може да се каже, че електричеството намалява по отношение на производство.
In the meantime, electricity hardly declines in production.
С други думи, повечето от промените в газовия сектор се обясняват с промени във вътрешното търсене, докато повечето от положителните промени в другите енергийни сектори се случват по отношение на износа.
In other words, most of the changes to the gas sector are explained by changes in domestic demand, while most of the positive changes in the other energy sectors happen on the export front.
Трето, другата група сектори, които изпитват водещо до отрицателни резултати въздействие, са секторите на транспорта и съобщенията.
Third, the other block of sectors experiencing a negative outcome is transport and communication.
Общият спад в икономическата активност (както сочат по-горе измененията в БВП) се дължи на спад в търсенето на продукция при тези сектори.
The overall decline in economic activity (as shown above by GDP changes) accounts for the decline in demand for output for these sectors.
Четвърто, в енергоемки сектори със силно влияние на търговията като производство на химикали, стомана, алуминий, цимент и керамика, се наблюдава положителна реакция по отношение на продукцията.
Fourth, the positive output response is observed in what is called the energy-intensive trade exposed sectors, which includes sectors such as chemicals, steel, aluminum, cement, and ceramics.
Тази положителна реакция на изменението на климата е свързана с положителни промени в търговския обмен (вж. фигура 22), което стимулира експортното търсене и спомага за смекчаване на намаленото търсене на вътрешните пазари.
The positive response following climate change is driven by positive terms of trade (ToT) change (see Figure 22) that helps drive up export demand and mitigate declining domestic demand.
При моделите на общо равновесие цените и количествата се определят едновременно въз основа на взаимодействието между различните пазари.
In a general equilibrium model, prices and quantities are co-determined based on interactions among different markets, simultaneously.
В този случай намаленото вътрешно търсене води до намаляване на цените, след което поради тази тенденция настъпва ръст в търсенето на износ - т.е. налице е положителен тласък на производството от износа и отрицателен тласък от вътрешното търсене.
In this case, reduced domestic demand tends to push the prices down, but then export demand increases due to such a tendency; this results in a positive push from exports and negative push from domestic demand on output.
Нетният ефект е положителен, което води и до увеличаване на цените на енергията, поради по-голямото общо търсене при тези сектори, което се дължи главно на износа.
The net effect is positive, with the result that energy prices also go up, due to greater overall demand for these sectors, largely driven by exports.
Въздействие на изменението на климата върху вътрешното производство (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of climate change on domestic output (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Цялостният модел на ценови промени следва линията на развитие на производството, показана по-горе.
The overall pattern of price change follows the output storyline.
Това означава, че спадът в производството в условията на предварително съществуващо търсене води до разпределение на потреблението и необходимост от по-високи цени за изчистване на пазара.
That is, decline in output in the face of preexisting demand leads to rationing and higher prices are required to clear the market.
Следователно секторите, които са под прякото въздействие на изменението на климата, в резултат на това преживяват спад в производството и ръст на цените.
Hence, sectors that are in the direct line of climate change see a decline in output and rising prices as a result.
При икономическия модел, разработен за целите на настоящия анализ, работната сила преминава от един сектор в друг в търсене на равновесие на работните заплати.
In the economic model developed for this analysis, labor moves across sectors to equalize the wages paid to workers.
С други думи, работната сила се премества към секторите с най-голямо търсене.
That is, labor moves to the sectors with the highest demand.
Ако даден сектор се разрасне след шок поради външни фактори, би нараснало търсенето на производствени фактори.
If a sector expands following an exogeneous shock, then there will be higher demand for production factors.
Въпреки това обаче, търсенето на даден фактор зависи от първоначалния интензитет на неговото използване.
However, the demand for a factor depends on the initial intensity of factor use.
Така например добивният сектор използва повече капитал, отколкото труд, докато обратното е вярно за селскостопанския сектор.
For example, the extraction sector uses more capital than labor while the converse is true for the agricultural sector.
Следователно фигура 21 показва, че при въздействие на изменението на климата в България работната сила напуска секторите, които са негативно засегнати.
Therefore, Figure 21 shows that following the impact of climate change in Bulgaria, jobs move out of sectors that are negatively affected.
Вижда се например значителен спад в търсенето на работна ръка от нефтения и други химически производствени сектори и преместване към секторите на услугите и строителството.
For example, there is substantial decline in labor demand from the petroleum and other chemical producing sectors toward services sectors and construction.
Въздействие на изменението на климата върху разпределението на труда между секторите на икономиката (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий
Climate change impact on sectoral allocation of labor (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 22 показва общата структура на търговията в България след повишаване на глобалната температура съответно с 2°С и 4°С.
Figure 22 represents the overall trade structure of Bulgaria following 2°C and 4°C rises in global temperature.
Фигурата показва общата промяна в производството, както следва: първо, промяната в общата продуктова структура, показана на фигура 20, има пряко отношение към това, с което България ще трябва да търгува с останалата част от света.
It shows the total change in output as follows: First, the change in overall output structure that is shown in Figure 20 has a direct bearing on what Bulgaria ends up trading with the rest of the world.
Съгласно лявата колона на фигура 22 България ще внася стоки, чието вътрешно производство е силно засегнато от изменението на климата.
As such, the left side of Figure 22 depicts that Bulgaria will import goods whose domestic production is heavily affected by climate change.
Това са сектори като петролни продукти, химикали и техни производни, както и селскостопански стоки.
These happen to be sectors such as petroleum products, chemicals, and related products, as well as agriculture commodities.
Въздействие на изменението на климата върху търговията (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impacts of climate change on trade (percentage of change compared to the baseline without climate change)
На второ място, спадът във вътрешното производство в условията на изменение на климата (фигура 20) ще наложи преразпределяне на вече ограничената по обем продукция, което ще доведе до нарастване на цените на стоките и услугите (инфлация).
Second, declining domestic output in the face of climate change (Figure 20) will necessitate a rationing of the now limited output, leading to rising prices for goods and services (inflation).
Въздействие на изменението на климата върху реалните цени на вътрешния пазар (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of climate change on real domestic prices (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 23 показва промените в реалните цени във всички сектори на икономиката вследствие на изменението на климата.
Figure 23 shows economy-wide real price changes from climate change.
Може да се види, че увеличение на реалните цени на вътрешния пазар има при всички алтернативни сценарии с отчитане на въздействието на климата, разгледани в настоящия доклад.
It can be seen that there is an across-the-board rise in domestic real prices following all alternative climate impact scenarios considered in this report.
Това напълно отговаря на описания досега сюжет.
This follows and fits the storyline presented so far.
В този контекст фигура 24 представя въздействието на изменението на климата върху реалната възвръщаемост от квалифицирания и неквалифициран труд в България.
To this effect, Figure 24 presents the impact of climate change on real returns to skilled and unskilled labor in Bulgaria.
Повишаването на цените на стоките може да доведе до значително намаляване на реалните доходи, а оттам и до увеличаване на бедността при домакинствата, които харчат значителен дял от своите доходи за стоки, чиято цена е нараснала значително.
These rising prices for commodities may result in a substantial reduction in real income-and an increase in poverty-for households spending a large share of their income on commodities whose price rose substantially.
Благосъстоянието на домакинствата обаче зависи не само от промените в жизнения стандарт, но и от промените в доходите.
However, the well-being of households depends not only on changes in the cost of living but also on changes in earnings.
Фигура 24 показва, че като цяло доходите от квалифициран и неквалифициран труд ще намаляват при всички сценарии.
Figure 24 indicates that, in general, earnings from both skilled and unskilled labor will decline in all scenarios.
Така при покачващи се реални цени в съчетание с намаляващи доходи от труд се очаква все повече хора да паднат под линията на бедността.
Thus, combined with rising real prices and declining earnings from labor, more people are expected to fall below the poverty line.
По тези сценарии за въздействие на климатичните промени е много вероятно към 2050 г. броят на бедните хора в България да е нараснал.
Under these climate scenarios, it is very likely that there will be more poor people living in Bulgaria by 2050.
Въздействие на изменението на климата върху реалната възвращаемост от производствените фактори (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Impact of climate change on real returns to factors (percentage of change compared to the baseline without climate change)
Фигура 25 разкрива секторното въздействие на климатичните промени върху производството на определени селскостопански продукти на ниво РБ.
Figure 25 highlights the sectoral impact of climate on output of select agricultural products at the RB level.
Горният панел показва въздействието на очаквано покачване на температурите с 2°С до 2050 г., докато долният панел отразява въздействието на очакваното покачване от 4°С.
Top panel shows the impact of an anticipated 2°C rise by 2050 while bottom panel shows the impact of an anticipated 4°C rise.
Най-голямо отрицателно въздействие и в четирите РБ на България изпитва производството на пшеница, зърнени култури (като ечемик и овес) и други отраслови земеделски култури.
Output of wheat, grains (such as barley, oats), and other crops sectors witness the highest negative impacts across all the four RBs in Bulgaria.
Дунавският район, който се отличава с най-високата земеделска производителност, е най-силно засегнат от изменението на климата.
The Danube RB where the agricultural productivity is highest is the region that suffers the most from climate change.
Въздействие на изменението на климата върху земеделската продукция на ниво речни басейни (процентно изменение в сравнение с базовия сценарий без отчитане на изменението на климата)
Climate change impact on agriculture output at the basin level (percentage of change compared to the baseline without climate change)