natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Лидерство по въпросите на адаптирането към изменението на климата на найвисоко ниво на управление (в рамките на МЕ) и създаване на трайна визия за бъдещата енергийна политика по отношение на АИК.
Establish leadership on climate change adaptation at the highest level of government (within the MEn) and establish a durable vision for the future energy policy with regard to CCA.
Стремеж към разработване на механизъм за координация с различни заинтересовани страни от енергийния сектор: енергийни оператори, неправителствени организации и т.н.
Aim to develop a coordination mechanism with different stakeholders in the energy sector: energy operators, NGOs, and so on.
Идентифициране и намаляване на пречките пред адаптацията, които съществуват понастоящем в законодателството.
Identify and reduce barriers to adaptation that currently exist in legislation.
Изучаване на най-добрите международни практики и създаване на база данни от действия за адаптация в енергийния сектор.
Learn from international best practice and establish a database of adaptation actions in the energy sector.
Насърчаване на инвестициите от частния сектор и развитието на технологии за решения за адаптация.
Encourage private-sector investments and the development of technologies for adaptation solutions.
Мерки за адаптация
Adaptation Options
Идентифицирани мерки за адаптация
Identified Adaptation Options
Съществува комплекс от мерки за адаптация, които биха могли да спомогнат за увеличаване на устойчивостта на българския енергиен сектор към изменението на климата.
There is a suite of adaptation measures that can help increase the climate resilience of Bulgaria's energy sector.
Мерките, които са в центъра на вниманието на тази глава от доклада, са свързани с конкретното адресиране на близки и дългосрочни климатични рискове с висока значимост, разгледани в Глава 1.
The measures that are the main focus for this sub-chapter of the report are those specifically addressing near- and long-term climate risks of high magnitude, as presented in Chapter 1.
Имайки предвид, че българският енергиен сектор се сблъсква с предизвикателства, породени от изменението на климата, и при съществуването на несигурност за климатичните промени в бъдеще, бяха избрани именно тези мерки, защото те ще подпомогнат повишаването на устойчивостта на енергийния сектор сега, както и в бъдеще.
Given that the energy sector in Bulgaria is facing climate-related challenges, and as there are uncertainties over future climate change, these measures have been selected because they will help improve the resilience of the sector today, as well as in the future.
Идентифицираните мерки за адаптация на енергийния сектор са следните:
The identified adaptation measures for the energy sector are as follows:
Осигуряване на секторнoориентирана информация, получена от мониторинга, прогнозите и метеорологичните данни, за нуждите на енергийния сектор
Translate monitoring, forecasting and weather data for the energy sector
Интегриране на съображенията за изменението на климата в секторните енергийни политики и планове
Mainstream climate change considerations within energy sector policies and plans
Внедряване на устойчиво към изменението на климата проектиране и строителство при изграждане на нови електроцентрали и в оперативното и аварийно планиране на съществуващите електроцентрали и мини
Incorporate climate resilience into design and engineering of new power plants and into operations and contingency planning for existing power plants and coal mines
Внедряване на устойчиво към изменението на климата проектиране и строителство при изграждане на нова инфраструктурата за пренос и разпределение и при обновяването на съществуващата
Incorporate climate resilience into design and engineering of new T&D infrastructure and into operations and contingency planning for existing T&D infrastructure
Диверсификация на доставките, включително регионална търговия с енергия, централно отопление/охлаждане, газификация на домакинствата и микрогенерации, използващи възобновяеми енергийни източници, с цел повишаване на цялостната устойчивост на енергийната система
Diversify supply, including regional energy trade, district heating/cooling, gasification of households, and small-scale renewables to increase overall energy system resilience
Подобряване на енергийната ефективност в обществени и частни сгради, за да се гарантира запазване на баланса на доставки и потребление
Improve energy efficiency in public and private sector buildings to ensure that the existing supply and demand balance is maintained
Изграждане на институционален капацитет и информационни мрежи
Build institutional capacity and knowledge networks
Разработване на финансови механизми за изграждане на устойчивост
Develop financial mechanisms to build resilience
Всяка една от тези мерки е подробно разгледана по-долу.
Each of these measures is explored in more detail below.
Осигуряване на секторноориентирана информация, получена от мониторинга, прогнозите и метеорологичните данни, за нуждите на енергийния сектор
Translate monitoring, forecasting, and weather data for the energy sector
Мониторингът, прогнозирането и данните за времето могат да увеличат готовността за опасности, свързани с времето, и да подобрят функционирането на инфраструктурата сега и при изменението на климата.
Monitoring, forecasting and weather data can increase preparedness for weather-related hazards and improve the operation of infrastructure now and under climate change.
Тези типове данни позволяват да се разберат по-добре особените уязвимости, пред които е изправена местната инфраструктура от екстремни климатични и дългосрочни изменения на климата, включително промени в ОтДГ и ОхДГ.
These types of data allow to better understand the particular vulnerabilities facing local infrastructure from extreme weather and long-term climate change, including changes in HDDs and CDDs.
Операторите на енергийния сектор имат достъп до данните, свързани с метеорологичните условия и климата, но има нужда от повече информация, насочена към бизнеса/сектора.
Energy sector operators do have access to weather- and climate-related data; however, there is a need for more business focused/sector-specific information.
Историческите данни се използват от сектора, но заинтересованите страни смятат, че това със сигурност ще бъде неактуално.
Historical data are being used by the sector, but stakeholders felt this will almost certainly be out-of-date.
Бъдещите прогнози за изменението на климата рядко се използват в сектора за практически/оперативни решения, въпреки че това зависи от обстоятелствата.
Future climate change projections are rarely used in the sector for practical/operational decisions, although this does depend on the circumstance.
Например, използването на бъдещи данни за климата е по-подходящо за планиране на мерки за енергийна ефективност и инвестиции с по-дълъг живот (например проекти за възобновяема енергия и нова АЕЦ Белене).
For instance, use of future climate data is better for planning energy efficiency measures and investments with longer life-spans (for example renewable energy projects and new NPP Bellene).
Заинтересованите страни коментират, че има апетит и интерес към по-широко и систематично използване на бъдещите данни за климата.
Stakeholders commented that there is appetite and interest in using future climate data more widely and systematically.
Също така има полза от изграждането на по-силна база данни за това как екстремните климатични събития са засегнали енергийния сектор, обхващащ множество елементи на системата (например от въглища до производство на електроенергия до предаване).
There is also a benefit from building up a stronger database of how extreme climate events have affected the energy sector, covering multiple elements of the system (for example from coal to power generation to transmission).
Някои данни, свързани с времето и климата, са свързани с такси и това може да е ограничение за по-малките оператори.
Some weather- and climate-related data have a fee associated and this may be a constraint for smaller operators.
Индивидуалните действия за адаптиране, които са определени за подпомагане на изпълнението на тази мярка, са представени в таблица 6.
The individual adaptation actions that have been identified to help deliver this measure are presented in Table 6.
Всички тези действия се основават на необходимостта от по-солидно финансиране на НИМХ-БАН.
Underlying all these actions is the need for more robust financing of NIMH-BAS.
Индивидуални действия, които помагат да се постигне мярка 1: "Осигуряване на секторнoориентирана информация, получена от мониторинга, прогнозите и метеорологичните данни, за нуждите на енергийния сектор"
Individual actions that help deliver against Measure 1: ‘Translate monitoring, forecasting and weather data for the energy sector'
ОПЦИИ ЗА АДАПТИРАНЕ КЪМ ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА
CLIMATE CHANGE ADAPTATION OPTIONS
I. Осигуряване на секторноориентирана информация, получена от мониторинга, прогнозите и метеорологичните данни, за нуждите на енергийния сектор
I. Translate monitoring, forecasting, and weather data for the energy sector
Срещи между лицата, отговорни за вземането на решения/операторите в енергийния сектор (МО, НЕК, ЕСО, електроцентрали/инженери, разпределителни дружества, топлофикационни дружества), МОСВ и НИМХ за дефиниране на потребностите на отговорните за енергийния сектор / операторите от климатични услуги за изграждане на устойчивост на климата в сектора.
Meetings between energy sector decision makers/operators (MEn, NEC, ESO, power plant operators/engineers, distribution companies, district heating companies), MoEW, and NIMH to define needs of energy sector decision makers/operators for climate services to build climate resilience in the sector.
Тези климатични услуги могат да включват следното:
These climate services may include the following:
Много краткосрочно прогнозиране за екстремни събития (например наводнения очакван поток към ВЕЦ, свлачища - увреждане на инфраструктурата за ПиР, силни валежи - превантивни проверки на дренажни системи в АЕЦ, високи температури линии и прегряване на подстанции; заледяване - инфраструктура за ПиР)
Very short-term forecasting for an extreme event (for example flood - expected flow to HPPs; landslide - damage to T&D infrastructure; heavy rainfall - pre-emptive checks of drainage systems at NPPs; high temperatures - sagging of T&D lines and overheating of substations; icing - T&D infrastructure)
Оперативни инструменти за прогнозиране, обикновено една година напред и ревизирани всеки месец (например приток към ВЕЦ, за да се включат данни за еквивалента на снежна вода)
Operational forecasting tools, typically one year ahead and revised every month (for example inflows into HPPs to include data on snow water equivalent)
Дългосрочни прогнози за климатичните условия, съобразени с живота на активите (например 30 години за инфраструктурата за ПиР, 100 -150 години за язовири)
Longer-term projections of climatic conditions aligned with life of assets (for example 30 years for T&D infrastructure; 100-150 years for dams)
Когато е възможно, да се помисли за използването на данни от наблюдението на Земята (например данни от сателит за свлачища)
Where possible, consider the use of Earth Observations (EO) data (for example, satellite data for landslides)
МЕ да въведе централизирано споразумение за предоставяне на услуги по климата от НИМХ за устойчиво вземане на решения в областта на ИК в енергийния сектор.
The MEn to put in place a centralized agreement for provision of climate services from the NIMH for energy sector climate resilient decision making.
(Съществуващо споразумение с МОСВ може да предостави модел за това.)
(An existing agreement with the MoEW may provide a template for this.
Подобряване на наземната мрежа от наблюдателни станции.
Improve the surface-based weather/climate observation network.
Гарантиране, че НИМХ разполага с достатъчно човешки ресурси, включително подходящ опит и непрекъснато професионално развитие на персонала, за да осигури устойчива услуга, която отговаря на нуждите на потребителите от информация за времето и климата.
Ensure the NIMH-BAS has sufficient human resources, including appropriate expertise and ongoing staff professional development, to provide a sustainable service that meets the needs for weather/climate information from users.
Изучаване на най-добрите международни практики: услуги на ЕК в областта на климата, съобразени с енергийния сектор
Learning from international best practice: EC climate services tailored to the energy sector
Службата за изменението на климата на Коперник (C3S) и Службата за мониторинг на атмосферата (CAMS) имат важна роля за достъпа до данните за климата за енергийната индустрия.
The Copernicus Climate Change Service (C3S) and Atmosphere Monitoring Service (CAMS) have a critical role to play in making climate data accessible for the energy industry.
И двете услуги се предоставят от Европейския център за метеорологични прогнози (ECMWF) в Рединг (Обединеното кралство), от името на Европейската комисия.
Both these services are delivered by the European Centre for Medium Range Weather Forecasts (ECMWF) in Reading (U.K.), on behalf of the EC.
Коперник е глобална мрежа от хиляди сухоземни, въздушни и морски датчици, както и съзвездие от над 100 спътници.
Copernicus is a global network of thousands of land, air and marine-based sensors, as well as a constellation of more than 100 satellites.
Те правят милиони наблюдения на ден, за да изградят най-подробната картина на климата на Земята и да помогнат на енергийния сектор да управлява съществуващите активи и да планира бъдещето.
They make millions of observations a day to build the most detailed picture available of the Earth's climate and help the energy sector manage existing assets and plan for the future.
"Коперник" е създаден да направи този безпрецедентен обем от данни - включително за температурата, скоростта на вятъра, UV и качеството на въздуха - достъпен за енергийния сектор по три начина:
Copernicus is set to make that unprecedented volume of data - including on temperature, wind speed, UV and air quality - accessible to the energy sector in three ways:
(1) Предоставянето му безплатно за неограничена употреба от страна на политиците, публичните органи, бизнеса и учените
(a) Providing it free of charge for unrestricted use by policy makers, public authorities, businesses and scientists alike
(2) Осигуряване на прогнози за ключови атмосферни променливи - например прогнози за дълбочината на аерозолите, които да помогнат за оценка на добива на слънце
(b) Providing forecasts for key atmospheric variables - for example forecasts of aerosol depth to help assess solar yield
(3) Разработване на специализирани показатели за климата за сектора - например национални профили на предлагането и търсенето.
(c) Developing dedicated climate indicators for the sector - for example national supply and demand profiles
България е постигнала сериозен напредък в интегрирането на АИК в националните си планове; сега трябва да се обърне повече внимание на разработването на специфични секторни политики и планове.
Bulgaria has made good progress in mainstreaming CCA within national plans; however greater focus should now be placed on developing sector-specific policies and plans.
Настоящата енергийна политика, планираните и действащите стратегии и планове за действие, ще окажат благотворно влияние върху българската икономика и ще спомогнат за адресирането на енергийните нужди на населението в бъдеще.
The current energy policy, strategies, and action plans underway and planned will benefit Bulgaria's economy and help address the future energy needs of the population.
В съответствие с европейската енергийна политика, „Енергийната стратегия на Република България до 2020 г.” признава важността от превъзмогването на негативното въздействие от изменението на климата.
In line with European energy policy, the ‘Energy Strategy of the Republic of Bulgaria till 2020' recognizes the importance of overcoming the negative impacts of climate change.
Понастоящем липсват подробности за това как това ще бъде постигнато.
However, details of how this will be achieved are currently lacking.
По време на консултации със заинтересованите страни от енергийния сектор беше отбелязано, че конкретните мерки, идентифицирани благодарение на разработването на настоящата Секторна оценка, могат да бъдат включени в новия План за действие Климат-Енергетика [в процес на изработване].
Energy sector stakeholders consulted noted that specific measures identified through the development of this sectoral assessment could be included in the future Climate-Energy Action Plan [currently in preparation].
Въпреки че точното съдържание на новата Енергийна стратегия е неизвестно, имайки предвид, че някои от основните характеристики на съществуващата стратегия (представени на фигура 27, а именно енергийна сигурност, увеличен дял на ВЕИ, изграждане на конкурентен пазар с подходящо регулиране на цените) остават национални приоритети, съществуват ясни възможности за инкорпориране на въпроса за устойчивост към изменението на климата.
Although the exact contents of the new Energy Strategy are unknown, assuming that some of the key features of the existing strategy (as presented in Figure 27 - namely energy security, increased share of RES, building a competitive market, with appropriate price regulation) remain national priorities, there are clear opportunities for climate resilience to be incorporated.
За да бъде АИК устойчива и широкоприложима, тя трябва да стане част от секторните и междусекторните политики и законодателство.
For CCA to be sustainable and applicable on a wide scale, it must be incorporated into the sector and cross-sector policy and legislation.
Повечето от мерките за АИК са тясно свързани или се препокриват директно със съществуващите стратегии, политики и програми (например Енергийната стратегия, Националната стратегия за енергийна ефективност, Стратегия за национална сигурност, СНРБ).
Most CCA measures relate closely to, or directly overlap with, existing strategies, policies, and programs (for example Energy Strategy, National Energy Efficiency Strategy, National Security Strategy, DRR Strategy).
Препоръчва се мерките за адаптация да бъдат по-тясно интегрирани с мерките за смекчаване на последиците, управление при бедствия и други секторни планове (включително водоснабдяване).
It is recommended that adaptation is more closely integrated with mitigation, disaster management, and other sector planning (including water supply).
Секторните политики и планове следва да акцентират върху това, енергийната инфраструктура да се изгражда, планира, проектира и поддържа по начин, който осигурява нейната устойчивост на климатичните промени, включително и устойчивост на по-интензивни екстремни метеорологични събития.
Sectoral policies and plans should focus on ensuring that energy infrastructure is located, planned, designed and maintained to be resilient to climate change, including increasingly extreme weather events.
Решенията, които ще бъдат взети от собствениците и операторите в енергийния сектор, регулаторните органи и правителството през следващите няколко години, трябва да се основават на пълна информираност и разбирането на климатичните рискове.
The decisions energy owners and operators, regulators, and the government make over the next few years must be informed by an understanding of climate risks.
Ако това не е направено, то тогава страната може да се окаже заложник на инфраструктурни посоки на развитие, които не биха могли да предоставят адекватна защита от климатичните въздействия в бъдеще и могат да се окажат решаващи за икономиката.
If they are not, the country may be locked into infrastructure development pathways that do not provide adequate protection against future climate impacts and may be detrimental to the economy.
Могат да се извлекат икономически ползи от адаптирането на инфраструктурата към изменението на климата, стига решенията да бъдат взети в подходящия момент.
There are economic benefits to be gained by adapting infrastructure to a changing climate, as long as decisions are taken at the right time.
За да се гарантира, че тези обекти ще функционират ефективно през целия им планиран жизнен цикъл, ще бъде от критична важност съображенията за ИК да бъдат интегрирани в проектирането и експлоатацията им.
To ensure these assets perform effectively over their planned life-spans, it will be crucial that climate change considerations are integrated into their design and operation.
Пример от чужд опит за стабилни секторно-ориентирани планове, включващи инвестиции за повишаване устойчивостта на критичната инфраструктура към изменението на климата, с акцент върху „Секторните плановете за сигурността и устойчивостта“ в Обединеното кралство, е представен в каре 2.
An international example of strong sector-based plans, including investments to increase the climate resilience of critical infrastructure, is provided in Box 2, which focuses on U.K. ‘Sector Security and Resilience Plans'.
МАЕ е идентифицирала редица примери за възникващи и препоръчителни политики, които биха могли да се вземат под внимание (ADB 2013 г.); редица от тях са от значение за новата Енергийна стратегия, която се разработва в момента:
The IEA has identified many examples of emerging and recommended policies that should be considered (ADB 2013); a number of these have relevance for the new Energy Strategy currently being developed:
Стандарти за проектиране и безопасност.
Design and safety standards.
Нужни са нови/актуализирани стандарти за проектиране и безопасност за устойчивостта на оборудването и инфраструктурата на бъдещи екстремни метеорологични събития.
New/updated design and safety standards are needed for equipment and infrastructure to withstand the extreme weather events of the future.
Разрешителни и зониране.
Permissions and zoning.
Местоположението на енергийните обекти може да предопредели степента на тяхната уязвимост към настоящи и бъдещи климатични въздействия.
The location of energy sector assets may determine the scale of their vulnerability to current and future climate change impacts.
Правителствата могат да използват зониране, с установени критерии за уязвимост, въз основа на климатичните прогнози при разработването на планове за развитието на инфраструктурата и предоставянето на разрешителни за строеж.
Governments could use zoning with assigned vulnerability criteria based on climate forecasts when developing infrastructure plans and delivering construction permits.
Правителствата могат да прилагат процеса на издаване на отделно разрешително при проекти за изграждане на нова инфраструктура и да поискат оценка на климатичните уязвимости и да изискват корекции, ако е необходимо, за да бъде планираната инфраструктура устойчива на очакваните въздействия от климатичните промени.
Governments could also use individual permitting processes for new energy infrastructure projects to request an assessment of climate vulnerabilities and require necessary adjustments to make planned infrastructure resilient to the anticipated climate change impacts.
Стандарти за ефективност.
Efficiency standards.
По-строгите стандарти за водна и енергийна ефективност ще намалят излагането на въздействията от климатичните промени, включително сривове с разполагаемостта на водните ресурси и енергия, както и промените в температурата на водата.
Enhanced water and energy efficiency standards would reduce exposure to climate change impacts, including disruptions in water and energy availability as well as changes in water temperature.
Мерките, свързани с УП, като стандарти за технически резултати, интелигентни измервателни устройства и информационни кампании, могат да бъдат прилагани за ползвателите на водни ресурси и енергия.
DSM measures such as technology performance standards, smart meters, and information campaigns can be applied to energy and water users.
Иновации/НИД.
Innovation/R&D.
Необходима е държавна подкрепа за ускоряване иновациите в устойчиви енергийни системи.
Government support is necessary for accelerated innovation in resilient energy systems.