natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Подобряване на потенциала за по-ефективна и екологична употреба на горска биомаса за производство на енергия и по този начин намаляване на широкоразпространеното изгаряне на дърва в ниско-ефективни и замърсяващи домашни отоплителни инсталации.
Improving the potential for sustainable and more environment-friendly use of wood biomass for production of energy by decreasing the widespread burning of large quantities of wood in inefficient and polluting household heating facilities.
Това би намалило общото количество на дървесина, използвана за такива цели, както и свързаното с това замърсяване на въздуха.
Such measures would provide more efficient use of wood for energy and hence decrease the volume of required wood while at the same time significantly decreasing fine-particle pollution.
Създаване на плантации за производство на биомаса и подобряването на веригите за търговия и доставки ще намали натиска върху други по-ценни горски екосистеми.
Afforestation for energy crops and improved supply chains would increase the overall carbon efficiency of this source of energy and displace fossil fuels while preserving the core forest areas.
Графика за влиянието на климатичните промени и идентифицираните мерки за адаптация
Simplified Illustration of Impacts of Climate Change and Identified Adaptation Options
България е разположена в район, който се счита за особено уязвим на ефектите от климатичните промени, основно чрез повишаване на температурите, необичайни валежи и увеличена честота на екстремни събития като наводнения или суши.
Bulgaria is situated in one of the regions that is particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase and extreme precipitation) and to the increased frequency of climate change related extreme events, such as droughts and floods.
Те могат да доведат до загуба на човешки животи и значителни материални щети, като по този начин се засягат икономическият растеж и просперитет в национален и международен контекст.
The risks inflicted by climate change related events may lead to loss of human life or cause considerable damage, affecting economic growth and prosperity, both nationally and transboundary.
В научните среди има консенсус, че климатичните промени вероятно ще се отразят на честотата и силата на екстремни метеорологични събития.
Consensus exists in the scientific community that climate change is likely to increase the frequency and magnitude of extreme weather events.
През последните десетилетия това е наблюдавано и в България.
Over the past decades, in Bulgaria this frequency has increased significantly.
Най-честите екстремни събития са необичайно интензивни валежи, екстремни температури, продължителни суши, силни бури и свързаните с тях наводнения, пожари и свлачища.
The most common hydro-meteorological and natural hazards are extreme precipitation and temperatures, storms, floods, wildfires, landslides, and droughts.
Броят на жертвите от такива събития е значителен.
The number of deaths and victims due to natural hazards is considerable, indicating weather and climate vulnerability.
Уязвимостта на населението и икономиката на България спрямо ефектите на климатичните промени е повишена заради високия процент на бедност в найуязвимите райони, продължаващата концентрация на населението в няколко индустриално развити региона и различни последствия от прехода от държавно планирана към пазарна икономика.
The vulnerability of Bulgaria's population and businesses to the impacts of climate change is accelerated by a relatively high degree of poverty in the most affected areas, the continuing concentration of the country's population in several industrial and urban regions, and various consequences of the transition from a state-controlled economy to a free-market economy.
Увеличават се доказателствата, че икономическите загуби от бедствия, свързани с промени на климата се увеличават.
A growing body of evidence suggests that economic losses from climate- and weather-related disasters have also been rising.
Научните прогнози сочат, че в световен мащаб се очаква повишаване на температурите от 1.8°C до 4°C към 2100 г. като за района на Европа се очакват позначителни повишения спрямо общото световно ниво.
Scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100, with the temperature increase in Europe expected to be even higher than the estimated global average.
Според наличните сценарии за изменение на климата за България се очаква тенденция за увеличаване на екстремните метеорологични събития като по-чести интензивни валежи, горещи и студени вълни, наводнения, бурни ветрове, горски пожари и свлачища.
According to the available climate change scenarios for Bulgaria, there is a trend toward increased frequency of extreme events and disasters, as demonstrated in frequent occurrences of heavy rainfalls, heat and cold waves, floods and droughts, hurricane winds, forest fires, and landslides.
Очакваните климатични промени ще засегнат сухоземните и водни екосистеми, общото биоразнообразие, водните ресурси и свързаните с тях сектори на икономиката.
Biodiversity, land and aquatic ecosystems, as well as water resources, agriculture, and forestry sectors are expected to be affected by the anticipated changes.
Това допълнително ще се отрази негативно на обществото, гражданите и икономиката на страната като цяло.
These changes would furthermore affect society and its citizens as well as the economy as a whole.
Климатичните промени не засягат всички хора и територии по еднакъв начин поради различните нива на изложеност, съществуващи слабости в отделни сектори и възможности за справяне с предизвикателствата.
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities.
Докладът е част от набор от девет отраслови доклада за оценка, разглеждани в рамките на Програмата за подпомагане на адаптирането към климата за България, която ще формира основата за националната стратегия и план за действие за адаптиране към изменението на климата.
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National Climate Change Adaptation Strategy (NCCAS) and Action Plan.
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори, и е разделен на три части: 1) част първа от доклада (глава 1) се съсредоточава върху оценката на рисковете и уязвимостта на изменението на климата; 2) част втора включва анализ на празнотите в политическия, правния и институционалния контекст (глава 2); и 3) част трета се фокусира върху идентифицирането и приоритизирането на опциите за адаптиране.
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: (1) part one of the report (chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment; (2) part two comprises a gap analysis of the policy, legal and institutional context (chapter 2); and (3) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Тази секторна оценка бе проведена през март - ноември 2017 г. като комбинация от количествен и преди всичко качествен анализ.
This sector assessment was carried out during March-November 2017 as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Бяха организирани няколко семинара, като част от текущия процес на консултации, внасяйки богат опит от различни заинтересовани страни.
Several workshops have been organized as part of an ongoing consultation process, bringing in the wealth of expertise of various stakeholders.
Докладът използва термините и определенията за вариантите за риск, уязвимост и адаптиране, въведени от AR5 на WGII (IPCC, 2014 г.).
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by WGII AR5 (IPCC 2014).
Рискът от свързаните с климата въздействия е резултат от взаимодействието на рисковете, свързани с климата, с уязвимостта и излагането на опасностите.
The risk of climate-related impacts results from the interaction of climate-related hazards with the vulnerability and exposure.
Промените в климатичната система (лявата страна на фигура 4) и социално-икономическите процеси, включително адаптиране и смекчаване (дясната страна на фигура 4), са двигатели на рисковете, излагането на опасности и уязвимостта.
Changes in both the climate system (on the left side in Figure 4) and socioeconomic processes including adaptation and mitigation (on the right side in Figure 4) are the drivers of hazards, exposure, and vulnerability.
Това разбиране разкрива значението на възможностите за адаптация.
This understanding reveals the importance of adaptation options.
Когато бъдат правилно идентифицирани и приложени своевременно, уязвимостта, рискът и / или излагането на опасности ще бъдат намалени, като по този начин рискът ще бъде смекчен.
When the options are properly identified and implemented on time, vulnerability, hazard, and/or exposure will be reduced, and thus the risk will be mitigated.
Оценка на риска и зоните на уязвимост
Risk and Vulnerability Assessment
Горите са основен уловител на въглероден диоксид (CO2) и играят ключова роля за абсорбирането на въглерод чрез процеса на фотосинтеза.
Forests are a major sink of carbon dioxide (CO2) and play a key role in the absorption of carbon through photosynthesis.
Растежът на дърветата обикновено е по-бърз от темпа на добив на дървен материал, което води до нетно увеличение на складирания въглерод.
Tree growth normally exceeds harvest levels and thus represents a net increase in stored carbon.
Оценката на съществуващите и бъдещи въглеродни запаси на национално ниво е от ключово значение за оценките за целите на въглеродното счетоводство.
At a national level, the estimation of current and future carbon stocks is essential in the assessment for carbon accounting.
Освен това горите осигуряват многобройни екосистемни услуги, които са съществени за качеството на живот на хората и за устойчивостта на редица икономически дейности.
Furthermore, forests provide numerous ecosystem services, which are key for the quality of life of people and for sustaining a number of economic activities.
Залесените площи в България заемат близо една трета от територията на страната и възлизат на 4.230 милиона хектара, от които 3.864 милиона хектара са гори (по данни от 2016 г. на Министерство на земеделието и храните (МЗХ), като 30.5 % са иглолистни и 69.5% са широколистни.
Forested areas in Bulgaria occupy roughly one-third of its territory, amounting to 4.230 million ha, of which 3.864 million hectares are forests (data from the Ministry of Agriculture and Food [MAF] 2016) of which 30.5 percent are coniferous and 69.5 percent are deciduous.
Общият запас на дървесина в горите се оценява на 680 милиона м3, от които 44.6% са иглолистни и 55.4% са широколистни.
The total growing stock of forests is estimated at 680 million m3, of which 44.6 percent are coniferous and 55.4 percent are deciduous.
Налице е увеличение в сравнение с периода 1960-2000 г., когато е бил около 6.5 милиона м3.
It has increased compared to the period 1960-2000, when it was about 6.5 million m3.
Почти половината от годишния добив се ползва за дърва за огрев (Национален доклад за сектор гори за периода 2005-2011 г.).
About half of the annual harvest is used as firewood (National Report of Forestry Sector, 2005-2011).
Между 2011 г. и 2014 г., делът на произведения разкроен дървен материал е бил между 11% и 15% от общия обем, което е значително под средната стойност от приблизително 23% за Европейския съюз (Евростат).
Between 2011 and 2014 the percentage of sawn wood produced was between 11 and 15 percent of the total volume harvest, which is well below the average for the European Union (EU) of approximately 23 percent (EUROSTAT).
За 50 години в периода между 1960 г. и 2015 г. залесените площи са се увеличили с 0.5 милиона хектара, но обемът на стоящата дървесна маса, се увеличил близо три пъти (фигура 5).
In the 50 years between 1960 and 2015 the forest area increased by 0.5 million ha, but the standing wood volume has almost tripled (Figure 5).
Съгласно Шестото национално съобщение по изменението на климата (2013 г.) в периода между 1988 г. и 2011 г. сектор „Земеползване, промяна на земеползването и горско стопанство“ в България (ЗПЗГС) компенсира около 12% от общите емисии на парникови газове (ПГ) на България.
According to the Sixth National Communication on Climate Change (2013), in the years between 1988 and 2011, the Land Use, Land Use Change, and Forestry (LULUCF) sector of Bulgaria compensated about 12 percent of the total GHG emissions of Bulgaria.
Делът варира в голяма степен основно поради силното намаляване на емисиите на ПГ на страната, които спадат от 105 милиона тона на CO2 еквивалент през 1990 г. до 55 милиона тона CO2 еквивалент през 2014 г. (Доклад на ЕВРОСТАТ).
There was a highly varying share mostly due to strong reduction of GHG emissions in the country which dropped from 105 million tons CO2 equivalent in 1990 to 55 million tons CO2 equivalent in 2014 (EUROSTAT report).
Според оценката на емисиите в ЗПЗГС най-висок дял в размер на 93% до 95% от поемането на парниковите газове имат горите.
The highest share for the absorption of GHGs was forests, which accounted for 93 to 95 percent under the LULUCF emissions assessment.
Изчисленият общ запас на въглерод на българските гори е 202 милиона тона, което заедно със запаса в почвите и мъртвата органична материя възлиза на 733 милиона тона (Raev и колектив, 2011 г.).
The total estimated carbon stock of Bulgarian forests is 202 million tons, which together with the accumulation in the soils and forest floor litter amounts to 733 million tons (Raev et al. 2011).
На база на Парижкото споразумение относно изменението на климата от 2015 г., което е ратифицирано от България, ролята на горите за поглъщане на въглеродни емисии трябва да се увеличи.
Following the Paris 2015 Agreement, that was ratified by Bulgaria, the role of forests for the absorption of GHGs has to increase in the next few decades.
Общите икономически агрегати за сектор гори и дървообработваща промишленост са около 197 милиона евро (данни на ЕВРОСТАТ за 2013 г.).
The total economic aggregate of forestry and logging of Bulgaria is about €197 million (EUROSTAT 2013 data).
Според Европейския секторен монитор на дървообработващата и мебелна промишленост (2009 г. с актуализация през 2010 г.) производството на мебели възлиза на 356 милиона евро.
According to the European Sector Monitor of Wood Processing and Furniture Industry (2009 and update in 2010), the production of furniture in 2010 accumulated to €356 million.
В горския сектор са заети около 43000 души, като около 8000 от тях работят в структурите за управление на горския сектор, 20000 - в предприятия за производство на мебели и 15000 в дървообработващата индустрия (Национален статистически институт, 2016 г.).
About 43,000 people are occupied in the forestry sector, of which about 8,000 are employed in the management structures of the forest administration, 20,000 are employed in enterprises for furniture production, and 15,000 in the wood processing (NSI 2016).
В някои райони с големи горски площи обаче горският сектор е най-важният източник на доходи за населението.
However, in certain regions with high forest area, the forestry sector is the most important provider of incomes for the population.
Дървообработващата и мебелна промишленост в България включва 3600 предприятия, повечето от които са микро предприятия.
The wood processing and furniture sectors of Bulgaria comprised 3,600 enterprises, most of which are microenterprises.
Броят на големите предприятия е под 1%.
By number, large enterprises account for less than 1 percent.
Българската флора и гори имат няколко важни характеристики.
The Bulgarian flora and forests have several important characteristics.
Висшата флора на България се състои от 4 102 видове (Assyov и колектив, 2012 г.), повече от 10% от които са дървета, храсти и лиани.
The vascular flora of Bulgaria consists of 4,102 species (Assyov et al. 2012), of which more than 10 percent are trees, shrubs, and lianas.
Има и многобройни ендемични видове, които се срещат единствено на Балканския полуостров или на определени места в България.
There is a high number of endemic species, which are found either only on the Balkan Peninsula or only in certain locations in Bulgaria.
Това превръща страната в една от страните с най-голямо биологично разнообразие в Европа.
This sets the country as one of the richest in biodiversity in Europe.
С оглед опазването на тези видове е създадена широка мрежа от защитени зони, като 11 от тях са Природни паркове, 3 Национални парка и 55 - природни резервати.
To ensure the proper protection of these species, there is an extensive network of protected areas, of which there are 11 Nature Parks (NPs), 3 national parks, and 55 strict nature reserves.
Освен това има обширна мрежа от защитени зони по НАТУРА 2000, която обхваща около 34% от територията на страната.
In addition, there is an extensive network of NATURA 2000 protected areas, which cover about 34 percent of the territory of the country.
Над 55% от залесените площи са включени в тези защитени зони, което предполага, че тяхното стопанисване следва да отговаря на конкретни изисквания за опазване на естествените условия на околната среда и видовия състав.
More than 55 percent of the forest areas are included in these protected areas, which set specific requirements for their management directed toward protection of the natural environmental conditions and species composition.
От чисто практически съображения церът (Quercus cerris) често се поставя в отделна категория поради пониската стойност на дървесината му.
For practical reasons, the Turkey oak (Quercus cerris) is often categorized separately due to lower wood quality.
Семейство Pinaceae е представено в България от 5 вида бор, един вид смърч и един вид ела.
The family Pinaceae is represented in the country by five pine species, one spruce species, and one fir species.
Боровете са бял бор (Pirns sylvestris), който заема 47% от естествените иглолистни гори, черен бор (Pinus nigra), който заема 8% от естествените иглолистни гори, черна мура (Pinus heldreichii) (ограничено разпространение в Пирин и Славянка), бяла мура, която заема 2% от естествените иглолистни гори, и клек (Pinus mugo), който формира големи храстови съобщества над горната граница на гората предимно в националните паркове Пирин и Рила.
The pines are Scots pine (Pinus sylvestris), occupying 47 percent of the area of the natural coniferous forests, Austrian pine (Pinus nigra) occupying 8 percent of the natural coniferous forest, Bosnian pine (Pinus heldreichii) (limited distribution), Macedonian pine (Pinus peuce) occupying 2 percent of the natural coniferous forests, and Mountain dwarf pine (Pinus mugo) forming large bushes above the tree line mostly in Pirin and Rila national parks.
Смърчът (Picea abies) заема 22% от естествените иглолистни гори, елата (Abies alba) - 5%, а 12% са смесени буково- иглолистни гори, където растат предимно бук, ела и смърч.
Norway spruce (Picea abies) occupies 22 percent of the natural coniferous forest, fir (Abies alba) occupies 5 percent and mixed beech-conifer forests occupy 12 percent, where mostly the mixture is between beech, fir, and spruce.
Тези иглолистни гори преобладават по планинските склонове и са основните дървесни видове във високите планински вериги в южна България (Родопи, Рила, Пирин, Витоша) (Panayotov и колектив, 2016b г.).
These coniferous forests dominate the mountain slopes and are the main species in the high mountains in southern Bulgaria (Rhodopes, Rila, Pirin, and Vitosha) (Panayotov et al., 2016b).
Освен боровите гори с естествен произход има и големи изкуствени насаждения (над 1.5 милиона хектара), създадени основно в средата на XX век с проитвоерозионна цел и за възстановяване на деградирали гори.
Besides the natural distribution of pines, there are large areas of plantations (above 1.5 million hectares), which were created mostly during the middle of the 20th century for erosion control and restoration of degraded forest areas.
Те се състоят основно от бял бор (48%) и черен бор (41%).
They are mostly Scots pine (48 percent) and Austrian pine (41 percent).
Около 30% от тези изкуствени насаждения от бял бор са на надморска височина, която е по-ниска от височината на естественото разпространение на вида в България (фигура 7).
About 30 percent of these plantations from Scots pine were established at altitudes below the natural distribution of the species in Bulgaria (Figure 7).
Причините за това са няколко: 1) черният и белият бор се засаждат сравнително лесно и растат на различни почви, включително и ерозирали; 2) иглолистните видове намаляват ерозията и утаяването целогодишно, което е важно са зоните, разположени около язовири; 3) тези два вида имат ценна дървесина с широко приложение в дървообработвателната промишленост и строителството.
The reasons for this were several: (1) these species are relatively easy to plant and grow well on a variety of soils, including those prone to erosion; (2) coniferous species reduce fine-particle sedimentation all year round, which is important for the land areas next to water dams; and (3) these two species produce valuable timber with a variety of possible uses in the wood-processing industry and construction works.
В последните десетилетия обаче се наблюдава увеличен стрес от засушаване поради повисоките регистрирани температури и дълги безвалежни периоди през лятото и есента.
However, in recent decades there has been an increase in drought stress due to higher observed temperatures and occasional long precipitation-free periods in summer and autumn.
Това допринася за намален прираст и влошено здравословно състояние на много изкуствени насаждения, особено тези от бял бор, намиращи се на ниска надморска височина.
This has contributed to reduced growth and deterioration in the health status of many plantations, especially of Scots pine at lower altitudes.
Бъдещото развитие на горския сектор зависи в голяма степен от няколко едновременно протичащи процеси - общата политика на държавата относно ролята и стопанисването на горите, въздействието на изменението на климата, ефектите от земеползването и промяната в земеползването, дървообработвателната индустрия и развитието на пазара.
The future development of the forestry sector is largely dependent on several simultaneous processes, the general policy of the governments for the forests role and management, climate change effects, land use and land-use change effects, and timber processing industry and market evolvement.
Ангажиментите, поети чрез политиките на национално ниво, са отразени в различни законови актове (виж Глава 2) и най-вече в Националната стратегия за развитие на горския сектор в Република България за периода 20132020 г., която е основополагащият документ относно важната роля на горите и тяхното нарастващо значение за националната икономика и околната среда в България.
Policy is reflected in various legal acts (see Chapter 2) and especially in the National Strategy for Development of the Forest Sector in the Republic Bulgaria (NSDFSRB) 2013-2020 and provide the basis for the solid role of the forest and continuous growth of the importance of the Bulgarian forests for the national economy and environment.