natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По това време се появиха и опасенията, че туризмът е един от факторите, допринасящи за изменението на климата.
At this time, concerns were also raised about tourism as a contributor to climate change.
Секторът е отговорен за около 5% от глобалните емисии на СО2 (UNWTO, UNEP и WMO, 2008 г.), като 40% от приноса на туризма за глобалното затопляне се дължат на въздушния транспорт, 32% на автомобилния транспорт, 21% на настаняването, 4% на различни туристически дейности, и 3% на други видове транспорт.
The sector is responsible for about 5 percent of global CO2 emissions (UNWTO, UNEP, and WMO 2008), with air transport accounting for 40 percent, car transport 32 percent, accommodation 21 percent, activities 4 percent, and other transport 3 percent.
Особено ако се прибави и затоплящият ефект на емисиите, отделяни от въздухоплавателните средства, различни от СО2, общият принос на туризма за глобалното затопляне се оценява като по-висок - от порядъка на 8% (Scott, Peeters, ad Gossling, 2010 г.).
Notably, including the warming effects of non-CO2 emissions emitted by aircraft, the overall contribution of tourism to global warming is estimated to be higher, in the order of 8 percent (Scott, Peeters, and Gössling 2010).
Въздействията на изменението на климата върху туризма могат да бъдат както преки, така и косвени, включително (UNWTO и UNEP 2008 г.):
The impacts of climate change on tourism can be both direct and indirect, including the following (UNWTO and UNEP 2008):
Нарастващи разходи за застраховки, отопление и охлаждане;
An increasing cost of insurance, heating, and cooling
Промени в продължителността и качеството на ваканциите заради променената околна среда на дестинациите, което се отразява на атрактивността им (напр., изчезнали ледници);
Changes in the length and quality of vacation because of altered destination environments that affect their attractiveness (for example, loss of glaciers)
Въздействия върху туристическата инфраструктура;
Impacts on tourism infrastructure
Въздействия върху икономическата и политическата стабилност.
Impacts on economic and political stability
Ниво на информираност и разбиране
State of awareness and understanding
През последните години много правителства, политически и неправителствени институции и организации насочиха вниманието си към изменението на климата и неговото въздействие върху всички сфери на човешкия живот и дейности27.
Many governments, political and nongovernmental institutions, and organizations in recent years turned their attention to climate change and its impacts on all spheres of human life and activities.
Всички заинтересовани страни признават, че климатът се изменя с бързи темпове, и че това оказва въздействие върху природната среда и стопанската дейност.
All stakeholders acknowledge the fast pace of climate change, and its impacts on the natural environment and economic activities.
Световната организация по туризъм към ООН (UNWTO) заявява, че за туризма изменението на климата не е бъдещо събитие, а ситуация, която вече засяга сектора и определени дестинации, и по-специално, дестинации, разположени в планински и крайбрежни райони (UNWTO 2008 г.).
The United Nations World Tourism Organization (UNWTO) states that for tourism, climate change is not a future event, but a situation that already affects the sector and certain destinations, in particular, mountain regions and coastal destinations (UNWTO 2008).
Променящите се модели на търсенето и туристическите потоци ще окажат въздействие върху туристическите предприятия и местните общности, което ще има вторичен ефект върху свързани с туризма сектори, като например селското стопанство и строителството.
Changing demand patterns and tourist flows will affect tourism businesses and host communities, and have knock-on effects on related sectors, such as agriculture, and construction.
В туристическия сектор нивото на информираност за въздействията на изменението на климата е сравнително високо.
The awareness in the tourism sector towards climate change impacts is relatively high.
В периода след организираната от UNWTO в Джерба, Тунис през 2003 г. Първа международна конференция по изменение на климата и туризма, беше генерирана нарастваща база от научни данни, насочени към сложните взаимоотношения между туристическия сектор и изменението на климата.
Since the first International Conference on Climate Change and Tourism, convened by the UNWTO in Djerba, Tunisia in 2003, a growing body of knowledge has been generated addressing the complex relationship between the tourism sector and climate change.
Днес вече е общопризнат фактът, че е спешно необходимо туристическата индустрия, националните правителства и международните организации да разработват и прилагат стратегии за справяне с изменението на климата, като едновременно с това се ограничава приноса на туризма за изменението на климата.
There is now a wide recognition of the urgent need for the tourism industry, national governments, and international organizations to develop and implement strategies to face climate change, while simultaneously mitigating tourism's contribution to climate change.
В свой неотдавнашен доклад Световната банка (World Bank 2010 г.) посочва три основни изисквания към политиката в областта на климата: действайте сега, действайте заедно, действайте различно.
A recent World Bank report (2010) puts forward three main requirements for the climate policy: act now, act together, act differently.
Това е един солиден подход за всички икономически сектори, включително туризма.
This is a solid approach for all economic sectors, including tourism.
Налице е твърде оскъдна информация за осведомеността и разбирането на измененията в климата от страна на туристическия бизнес като цяло.
There is very scarce information on the tourist business sector awareness and understanding of climate change as a whole.
Празноти в знанието
Knowledge gaps
Въпреки значителния ръст в броя на публикациите на тема туризъм и изменение на климата, все още има съществени празноти в знанията по отношение на адаптацията и ограничаването на изменението на климата.
Despite the significant growth of publications on tourism and climate change there are considerable gaps regarding the knowledge of climate change adaptation and mitigation.
Стратегията на ЕС за адаптация към изменението на климата от 2013 г. (EEA 2017 г.) посочва четири ключови области, в които съществуват пропуски в познанието: (1) информация за щетите, както и за разходите за адаптация и ползите от нея; (2) анализи и оценки на риска на регионално и местно равнище; (3) рамки, модели и инструменти в помощ на процеса на вземане на решения; и (4) средства за мониторинг и оценка на минали усилия за адаптация.
The EU's 2013 Strategy on Adaptation to Climate Change (EEA 2017) identifies four key areas where knowledge gaps exist: (1) information on damage and adaptation costs and benefits, (2) regional- and local-level analyses and risk assessments, (3) frameworks, models and tools to support decision making, and (4) means of monitoring and evaluating past adaptation efforts.
Някои от най-важните празноти в знанието относно изменението на климата и туризма са свързани с (World Bank 2010 г.):
Some of the most important knowledge gaps concerning climate change and tourism are related to (World Bank 2010):
Науката за изменението на климата - знанията се развиват и постоянно се усъвършенстват;
Climate change science - knowledge is evolving and constantly refined;
Роли и Отговорности - кой отговаря за изпълнението на съществуващи и разнообразни действия за адаптация и ограничаване на отрицателните последици (стратегии, планове и т.н.);
Roles and Responsibilities - who is responsible for the implementation of existing and diverse adaptation and mitigation activities (strategies, plans, and so on);
Разходите за усилията за ограничаване на последиците и цената на отлагането им;
The cost of mitigation efforts and the cost of delaying them;
Приоритети - необходими са незабавни действия и дългосрочни цели за ограничаване на последиците;
Priorities - immediate actions required and long-term mitigation goals;
Информационни пропуски;
Information gaps;
Недостигът на финансиране - от къде ще дойдат всички необходими пари?
The financing gap - where all needed money will come from;
Правилните инструменти и технологии, които трябва да бъдат приложени;
Right tools and technologies to be implemented;
Преодоляване на поведенческата и институционална инертност.
Overcoming behavioral and institutional inertia.
Въпреки множеството създадени и публикувани документи и проведените различни форуми (конференции, кръгли маси, и т.н.), доказващи наличието на високо ниво на информираност и пълно разбиране от страна на учени, политици и експерти за бъдещите последствия от изменението на климата изобщо и за туристическия сектор в частност, в самия сектор все още има известни съществени празноти в знанието, на които трябва да се обърне внимание.
Despite the numerous documents created and published, the various fora (conferences, round tables, and so on) organized proving the state of high awareness, and the full understanding by academicians, politicians, and experts of future consequences of climate change in general and particularly for the tourism sector, there are still some substantial knowledge gaps in the sector, which must be addressed.
Опитът на туристическите сектори на други държави (ЕС) в областта на АИК
Experience with CCA and Tourism in Other (EU) Countries
Много държави от ЕС вече са направили сериозни стъпки по отношение на изменението на климата и действията за адаптация в туристическия сектор.
Many EU countries have already taken serious steps regarding climate change and adaptation activities in the tourism sector.
Този раздел изследва опита в областта на отношенията АИК - туризъм на държави от ЕС, където климатичните условия са подобни на тези в България.
This sub-chapter explores the CCA-tourism experience of other EU countries with similar climatic conditions to Bulgaria.
Разгледани и анализирани са няколко контролни примера от сферите на летния и зимния туризъм.
Several benchmarking examples in summer and winter tourism are analyzed.
Въпреки че през последните години публичното управление на адаптацията към изменението на климата е обект на нарастващо внимание от страна и на политици, и на изследователи, все още е до голяма степен неясно как правителствата възнамеряват да прилагат политиките за ограничаване на въздействията и адаптация в туризма и другите икономически сектори.
Although the public governance of CCA gained increasing attention among both policy makers and researchers in recent years, it is still largely unclear how governments aim to implement mitigation and adaptation policies in tourism and other economic sectors.
Има четири основни предизвикателства, които са от ключово значение в контекста на разработването на политиките за адаптация към изменението на климата.
There are four major challenges that are key in the context of climate adaptation policy making.
Те включват: (1) как по-добре да се интегрират политиките за адаптация хоризонтално в отделните сектори на политиката; (2) как да се интегрират вертикално във всички нива на компетентност, (3) как да се интегрират разнообразни и променящи се знания и научни факти; и (4) как да бъдат включени недържавните заинтересовани страни в разработването на политиките за адаптация (UNDP 2004 г.).
These are: (1) how to better integrate adaptation policies horizontally across policy sectors, (2) how to integrate vertically across jurisdictional levels, (3) how to integrate diverse and changing knowledge and science, and (4) how to involve non-state stakeholders in adaptation policy making (UNDP 2004).
В много държави правителствата използват различни институционални нововъведения (управленски подходи) за справяне с тези четири предизвикателства.
In many countries, governments employ a variety of institutional innovations (governance approaches) to address these four challenges.
Прегледът показва, че повечето от тези подходи са сведени до меки, доброволни политически мерки, които често се справят едновременно с повече от едно от тези четири предизвикателства.
The review shows that most of these approaches are restricted to soft, voluntary policy measures that often address more than one of the four challenges at a time.
Министерството на земеделието и горите на Финландия беше първото в Европа, приело Стратегия за адаптация към изменението на климата.
Finland's Ministry for Agriculture and Forestry was the first in Europe to adopt a Strategy for Adaptation to Climate Change.
Целта на тази стратегия е да се повиши адаптивния капацитет на финландското общество.
The aim of this strategy is to increase the adaptive capacity of the Finnish society.
Стратегията идентифицира климатичните въздействия и мерките за адаптация в 15 сектора, с времеви хоризонт до 2080 г.
The strategy identifies climate impacts and adaptation measures in 15 sectors with a time horizon to 2080.
Следните области на действие бяха определени като приоритетни до края на 2015 г.: (1) включване на ефектите от изменението на климата и адаптацията към секторните политики, (2) обръщане на внимание на дългосрочните инвестиции, (3) справяне с екстремните метеорологични събития, (4) подобряване на системите за наблюдение, (5) укрепване на базата за развойна дейност, и (6) международно сътрудничество.
The following action areas were identified as priorities through 2015: (1) mainstreaming climate change impacts and adaptation into sectoral policies, (2) addressing long-term investments, (3) coping with extreme weather events, (4) improving observation systems, (5) strengthening the research and development base, and (6) international cooperation.
Летни туристически дестинации
Summer tourism destinations
Подобно на България, Хърватия разглежда туризма като един от приоритетните сектори за АИК, особено що се отнася до летния туризъм.
Like Bulgaria, Croatia considers tourism as one of the priority sectors for CCA, especially for summer tourism.
Авторите на доклад за адаптацията в Хърватия (Peleikis, Gratz и Brnada 2014 г.) заключават, че по-високите дневни температури по Адриатическото крайбрежие, основният туристически район в Хърватия, могат да имат сериозни последствия за пристигащите, а оттам и за много от местните общности, предвид важното значение на туризма за националната икономика.
A report on Adaptation in Croatia (Peleikis, Grätz, and Brnada 2014) concludes that hotter daytime temperatures along the Adriatic coast, the main tourist region in Croatia, could have serious consequences for arrivals, and thus many local communities, given the important role of tourism for the national economy.
По-високите температури могат да доведат до различни промени в екосистемите по крайбрежието и във вътрешността - вж. каре 3.
Warmer temperatures can lead to a variety of changes in coastal and inland ecosystems - see Box 3.
Въпреки че понастоящем не съществуват секторни стратегии, които разглеждат въпросите на адаптация към климатичните промени, дейностите в тази област показват, че до известна степен вече има практическо приспособяване в определени сектори, като един от тях е управлението на крайбрежните зони, който има пряка връзка с туризма.
Although currently there are no sectoral strategies in place that address climate adaptation issues, activities in the field already show a degree of practical adaptation in certain sectors, one of them coastal zone management, with a direct relation to tourism.
През 2012 г. Хърватия ратифицира Протокола за интегрирано управление на крайбрежните зони (ИУКЗ) в Средиземноморието, с което се ангажира да разработи национална стратегия за ИУКЗ, заедно с планове за действие и програми, съобразени с общата регионална рамка.
In 2012, Croatia ratified the Protocol on Integrated Coastal Zone Management (ICZM) in the Mediterranean, committing to the development of a national ICZM strategy with action plans and programs in line with the joint regional framework.
Националната стратегия включва оценки на уязвимостта и опасностите за крайбрежните зони, както и планиране на мерки за предотвратяване, ограничаване и адаптация с цел справяне с последиците от природни бедствия, поспециално изменението на климата.
The national strategy includes vulnerability and hazard assessments of coastal zones, as well as planning for prevention, mitigation, and adaptation measures to address the effects of natural disasters, particularly climate change.
Стъпки за адаптация на туристическия сектор в Хърватия
Tourism sector adaptation steps in Croatia
Да продължи да се фокусира върху развитието на „устойчив на климата" туризъм в Хърватия, вкл. разширяване на туристическия сезон и подобряване на обслужващия капацитет и продуктите;
Continue to focus on ‘climate-proofing' tourism in Croatia - including expanding the tourist season and enhancing the service capacities and products
Насърчаване на мерки за повишаване на енергийната ефективност и подобряване възможността за охлаждане на сградите през най-горещите месеци;
Encourage measures to increase energy efficiency and improve the ability to keep buildings cool during the hottest months
Гарантиране, че информацията за туристическата индустрия, предоставена от финансирани от правителството научни изследвания, е лесна за ползване и лесно достъпна за обществеността и заинтересованите страни;
Ensure that information on the tourism industry, provided by government-funded research, is user-friendly and can be easily accessed by the public and stakeholders
Изготвяне на по-добра информация за лицата, вземащи решения (вкл. правителството и инвеститорите) относно бъдещите климатични промени и вероятния им ефект върху свързаните със сектора природни системи;
Develop better information for decision makers (including government and investors) about future climate change and its likely effect on the sector-related natural systems
Развитие на капацитет за симулиране на въздействията от изменението на климата върху туризма и за оценка на въздействията върху местната и национална икономика.
Develop the capacity to simulate the impacts of climate change on tourism and assess the impacts on the local and national economies
Въпреки че Кипър все още не е разработил официална стратегия за АИК, проучванията показват, че следва да се приложат следните мерки, за да бъдат отразени наблюдаваните и очаквани въздействия от изменението на климата в Кипър (Zachariadis 2012 г.):
Although Cyprus has not yet developed an official CCA strategy, research shows that the following adaptation measures should be implemented to reflect the observed and projected impacts of climate change in Cyprus (Zachariadis 2012):
За водните ресурси - подобряване капацитета на екосистемите да акумулират вода; управление на водите и ефективно използване на водните ресурси; опазване на качеството на повърхностните и подземните води; въвеждане на подходящо ценообразуване за водата, за да се отразят недостига и екологичните разходи.
For water resources, enhancement of ecosystem storage capacity, water management and efficient water use, protection of surface and groundwater quality, implementation of appropriate water pricing to reflect scarcity, and environmental costs.
За крайбрежните зони - изследване на покачването на морското равнище и на крайбрежните райони, изложени на риск от ерозия (трябва да бъде изготвен опис).
For coastal zones, research on sea level rise and on coastal areas prone to erosion risk (an inventory must be prepared).
Трябва да бъдат разработени указания за устойчив туризъм и адаптация към изменението на климата, и да се повиши нивото на информираност на обществото;
Guidelines for sustainable tourism and adaptation to climate change must be developed and public awareness must be raised.
Наложително е да се премине от масов/крайбрежен туризъм към специализирани видове туризъм.
Shift from large-scale/coastal tourism to special interest tourism is a necessity.
Туристическата индустрия следва да предприеме бързи мерки, за да се пребори с нововъзникващата конкурентоспособност на други дестинации в Европа, които ще бъдат облагодетелствани от изменението на климата.
The tourism industry should rapidly act to combat the emerging competitiveness from other destinations in Europe, which will be favored by climate change.
Изменението на климата може да се окаже дори благотворно за туристическата индустрия в Средиземноморието, ако тя постигне балансирано търсене, като намали натоварването през летните месеци, а увеличи заетостта на настанителната база през преходните сезони.
Climate change may even be beneficial for the Mediterranean tourism industry if it levels-out demand, reducing the summer peak, while increasing occupancy in the shoulder seasons.
Ако не бъдат направени тези промени, средиземноморската туристическа индустрия ще е сред основните губещи.
In the absence of such adjustments, the Mediterranean tourism industry will be among the main losers.
Туристическата индустрия следва да инвестира в необходимите за подобряване на съоръженията инфраструктура/технологии, за да се справи с повишаването на температурите и недостига на вода, и да предприеме мерки за противодействие срещу възможни екстремни метеорологични явления и наводнения.
The tourism industry should make investments in infrastructure/technologies to upgrade facilities to face increased temperature and water shortage and take measures to counteract possible weather extremes and flooding;
Авторът продължава да анализира ролята на публичните и частните субекти в изпълнението на мерките за адаптация - приложение 5 [Кипър].
The author continues to analyze the role of public and private entities in implementing the adaptation measures (see Annex 5 [Cyprus]).
Доклад на Гръцката национална банка (Bank of Greece, 2014 г.) препоръчва разработването на специални и алтернативни форми на туризъм, както и предефиниране на пиковия сезон за туризъм с цел слънце и море, което може да помогне на гръцката индустрия да преодолее наблюдавания спад в броя на международните посещения в средата на лятото поради много високите температури на въздуха.
The report by the Bank of Greece (2014) recommends developing special and alternative forms of tourism, together with a redefinition of the peak season for sun and sea tourism that can help the Greek industry overcome the observed reduction in international arrivals in mid-summer due to very high air temperatures.
Това може да бъде постигнато чрез подобряване на продуктите и услугите, и насочване към интензивно, вместо към екстензивно развитие (като се търси например увеличаване на разходите на посетител на глава от населението, вместо увеличаване на общия брой на пристигащите) и чрез намаляване на сезонния характер на гръцкия туризъм.
This can be achieved through product enhancement, improved services, a focus on intensive rather than extensive development (by seeking, for instance, to increase visitor per capita spending rather than increase the total number of arrivals), and by reducing Greek tourism's pronounced seasonality.
По-конкретно, изследвани са четири мерки за адаптация, а именно: стабилизиране на плажовете; изкуствено опесъчаване на плажовете; изграждане на диги/вълноломи и системи за защита на бреговата линия с пълнеж от камъни; и отводняване на плажове.
More specifically, four adaptation measures were examined: beach stabilization, artificial beach nourishment, construction of seawalls/breakwaters, and coastal protection systems using rockfills, and beach drainage.
Зимни туристически дестинации
Winter tourism destinations
Зимните спортове, които и без това вече са сериозно засегнати от колебанията в настоящата климатична обстановка, ще трябва да се справят с най-голямото предизвикателство в АИК в туристическия сектор.
The greatest CCA challenge in tourism must be tackled by winter sports, which has already been greatly affected by variations in the current climate.
Проучване, проведено от Ogrin и колектив (2011 г.) стига до следните изводи:
In a study conducted by Ogrin et al. (2011) the following conclusions were made: