natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ЕК е потвърдила възможността от индивидуална дерогация от новите изисквания, но това само ще отложи решаването на проблеми в бъдеще.
The EC has confirmed that an individual derogation from the new values ​​is possible, but this will only postpone the problem over time.
Ще продължава да се увеличава тежестта на нарастващите разходи, свързани с въглеродния диоксид и инвестициите в екологични проекти в общите разходи за производство на енергия.
The burden of carbon dioxide costs and investment in environmental projects in the cost of energy production will continue to increase.
Национален план за инвестиции 2020
National Investment Plan 2020
Основната цел в изпълнението на Националния план за инвестиции (НПИ) е да осигурява устойчив преход към нисковъгледорна икономика, базирана на модернизацията на производствените мощности, чисти технологии, реконструкция и модернизация на инфраструктурата, диверсификация на енергийния микс и диверсификация на енергийните източници.
The main objective of the implementation of the National Investment Plan (NIP) is to ensure a sustainable transition to a low-carbon economy based on the modernization of generating capacity, clean technologies, reconstruction and modernization of the infrastructure, diversification of the energy mix and diversification of energy supply sources.
Диверсификация на енергийните източници
Diversification of energy sources
България изпълнява редица ПОИ за изграждането и развитието на газопреносната мрежа, с цел подобряване сигурността и диверсификацията на доставките на природен газ за Европа:70 междусистемна газова връзка България Сърбия (IBS); междусистемна газова връзка Турция - България (ITB); междусистемна газова връзка Гърция - България (IGB); разширение на капацитета на подземното газово хранилище „Чирен“; рехабилитация, модернизация и разширение на съществуващата газопреносна система; инфраструктура, позволяваща изграждането на газов хъб „Балкан“ в България; тръбопровод от България до Словакия (проект “Eastring”); газопровод за увеличаване на капацитета на междусистемната свързаност на Северния полупръстен на българската и на румънската газопреносни мрежи (газопреносен коридор България - Румъния - Унгария - Австрия).
Bulgaria is implementing a number of PCIs for construction and development of the gas network, aiming to improve the security and diversification of natural gas supplies in Europe: gas interconnection Bulgaria - Serbia (IBS); interconnector between Turkey and Bulgaria (ITB); interconnection Greece - Bulgaria (IGB); Chiren underground gas storage (UGS) expansion; necessary rehabilitation, modernization, and expansion of the Bulgarian transmission system; infrastructure to allow the development of the Bulgarian gas hub Balkan; pipeline system from Bulgaria to Slovakia (Project ‘Eastring'); gas pipeline aiming at expanding the capacity on the interconnection of the Northern ring of the Bulgarian and Romanian gas transmission networks (transmission corridor Bulgaria-Romania-Hungary-Austria).
Енергийна ефективност
Energy efficiency
В България съществува значителен потенциал за изпълнението на мерки за енергийна ефективност.
Bulgaria has significant potential for implementing energy efficiency measures.
Необходимостта от повишаване енергийната ефективност в България е един от основните приоритети на българското правителство.
The need to improve energy efficiency in Bulgaria is one of the main priorities of the Bulgarian Government.
Повишаването на енергийната ефективност ще допринесе за намаляването на емисиите на въглеродния диоксид и други ПГ и по този начин ще спомогне за предотвратяване на изменението на климата.
Increasing energy efficiency will contribute to curbing carbon dioxide and other GHG emissions and will therefore help prevent climate change.
Министерският съвет е приел следните планове и програми за изпълнението на целите за енергийна ефективност:
For the implementation of energy efficiency, the Council of Ministers adopts the following plans and programs:
Национални планове за действие за енергийна ефективност (НПДЕЕ)
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs)
Национален план за сгради с близо до нулево потребление на енергия
A national plan for buildings with near-zero energy consumption
Национален план за подобряване на енергийните характеристики на инсталациите за отопление/или охлаждане на сградите на държавната администрация
A national plan for improving the energy performance of heated and/or cooled buildings owned by the state administration
Национална дългосрочна програма за насърчаване на инвестиции за изпълнението на мерки за подобряване на енергийните характеристики на обществените и частни жилища и търговски сгради
A national long-term program to encourage investment to implement measures for improved energy performance of public and private national housing and commercial buildings
Пропуски и пречки
Gaps and Barriers
Информираност и комуникация
Awareness and communication
Като цяло българските енергийни дружества са осведомени за рисковете, но все още не се предприемат достатъчно ориентирани към бъдещето действия.
Companies in the energy sector in Bulgaria are generally aware of the risks, but they are not yet taking sufficient forward-looking action.
Макар и дружествата да имат планове за извънредни ситуации, те не включват повишения риск, вследствие на по-честите или интензивни екстремни метеорологични събития, в резултат на изменението на климата.
While companies have emergency plans, they have not incorporated the increased risks associated with more frequent or intense extreme weather events associated with climate change.
Основната пречка, която не им позволява да предприемат такива действия, е несигурността и липсата на инструменти за инкорпориране на рисковете от изменението на климата в процеса на вземане на корпоративни решения.
A major barrier preventing them from taking action in this direction is the uncertainty and lack of tools to incorporate climate change risks into their corporate decision making.
В България до голяма степен отсъства комуникацията с обществеността за въздействието от изменението на климата, степента на уязвимост и нуждата от адаптиране.
Communication with the public about the impacts of climate change, levels of vulnerability, and the need to start adapting is largely absent in Bulgaria.
По отношение на енергийния сектор, ключовата сфера за повишаване обществената осведоменост и обучение е свързана с УП (както е разгледано по-нататък в Раздел 3.1.7).
With respect to the energy, a key area for public awareness raising and education is around DSM as discussed further in Section 3.1.7).
Институционален капацитет и човешки ресурси
Institutional capacity and human resources
Правителството трябва да изиграе активна роля в повишаването на устойчивостта към изменението на климата, но в момента това е затруднено от ограничения институционален капацитет и човешките ресурси.
The government has an active role to play in building climate resilience, however, this is currently constrained by limited institutional capacity and human resources.
Едно от основните заключения в „Анализа и оценка на риска и уязвимостта на секторите на българската икономика от климатичните промените - Специална част“ е, че адаптационният капацитет на енергийния сектор е недостатъчен (индекс от 3), т.е. няма създадени условия за справяне с проблема.
One of the main conclusions from the ‘Risk and Vulnerability Analysis and Assessment of the Bulgarian Economic Sectors to Climate Change - Special Section' was that adaptation capacity within the energy sector is insufficient (index of 3), that is, no conditions have been created for handling the problem.
Ролята на правителството включва създаване на благоприятна среда, която да улесни дейностите по повишаването на устойчивост, да разработи политики за насърчаване и подпомагане и да даде пример чрез интегрирането на бъдещите опасения за климата в текущите планове за управление на публични активи и предприятия (МЕА 2015 г.)
The government's role includes creating an enabling environment that facilitates resilience-building actions, developing stimulating and supportive policies and setting an example by integrating future climate concerns into current planning for publicly controlled assets and enterprises (IEA 2015).
Политики, планиране и законодателство
Policy, planning and legislation
Важна първа крачка към пристъпване към действия за адаптация е интегрирането на съображенията по отношение на АИК.
Integrating CCA considerations is an important first step toward adaptation action.
За да може АИК да е устойчива и широко приложима, тя трябва да бъде транспонирана в секторните и междусекторните политики и законодателство.
For CCA to be sustainable and applicable on a wide scale, it must be incorporated into the sector and cross-sector policy and legislation.
Повечето мерки за АИК в България са тясно свързани или пряко се припокриват със съществуващите стратегии, политики и програми (например Енергийната стратегия, Националната стратегия за енергийна ефективност, Стратегия за национална сигурност, Стратегия за намаляване на риска от бедствия и др.).
In Bulgaria, most CCA measures relate closely to, or directly overlap with, existing strategies, policies, and programs (for example Energy Strategy, National Energy Efficiency Strategy, National Security Strategy, DRR Strategy).
Това сходство трябва да бъде използвано и разширено, така че да обхване и конкретното позоваване на АИК.
This commonality should be exploited and expanded to include specific reference to CCA.
Достъп до специфична за сектора информация
Access to sector-specific information
Климатичната информация включва събиране и проследяване на статистически метеорологични и климатични данни, разработване на сценарии за бъдещи регионални и местни климатични модели и предоставяне на данните и информацията на заинтересованите страни (МЕА 2015 г.).
Climate information includes the collection and tracking of statistical data on weather and climate, the development of scenarios of future regional and local weather patterns, and the communication of data and information to all stakeholders (IEA 2015).
Правителствата трябва да подпомагат изготвянето и разпространението на информация, свързана с климата.
Governments should support the development and dissemination of climate information.
Понастоящем българските енергийни дружества не използват широко климатичните данни в своите оперативни планове и при управлението на риска.
Currently, climate data are not widely used by energy companies in Bulgaria in their operational planning and risk management.
Понякога предприятията трудно намират и прилагат информация за изменението на климата в своите дейности (например по какъв начин повишаването на температурите ще повлияе на производствения им капацитет; до каква степен горещите климатични вълни влияят на снабдяването с и цената на електрическата енергия и т.н.).
Companies find it difficult to locate climate change information and apply it to operations (for example, how warming temperatures will affect production capacity; to what extent heat waves might affect energy supply and costs).
Липсва леснодостъпна, научна, достоверна, специфична за сектора информация за изменението на климата (Център за решения за климата и енергетиката 2013 г.).
There is a lack of easily accessible, scientifically credible, and sector specific information on climate change (Center for Climate and Energy solutions 2013).
Няма достатъчно подробни данни, налични за предприятията, за да могат адекватно да разберат въздействието на изменението на климата на оперативно ниво или на ниво съоръжение, където най-често се вземат решенията за укрепване на системите или изграждане на алтернативни съоръжения.
Not enough detailed data are yet available for companies to adequately understand climate change impacts at the facility or operational level, where decisions to fortify systems or add redundancies are often made.
Въпреки че доста от данните от климатичните симулации са обществено достояние, те са огромни по обем, сложни по своята същност и лесно могат да бъдат погрешно интерпретирани от човек, който не е специалист в областта.
Although many climate-simulation data are available in the public domain, they are enormous in volume, complex in nature, and easy for a non-expert in the field to misinterpret.
Доставчиците на климатични услуги могат да улеснят достъпа, обработването и интерпретацията на данните и да предоставят персонализирани данни, обучение или софтуер.
Climate service providers can help facilitate data access, processing, and interpretation and provide customized data, training, or software.
Предприятията трябва да намерят начин да свържат наличната информация от климатичните модели с въпросите от конкретен интерес за дадената фирма.
Companies need a way to connect the information available from climate models to the companies' specific issues of concern.
Необходими са инструменти за отсяване на информацията за изменението на климата, за да се адресират конкретни променливи (например продължителността на екстремните горещини, оттока от по-обилни от средните валежи) на определени места, като се покриват по-кратки периоди от време от интерес за компаниите.
They need tools that refine climate change information to address specific variables (for example, duration of extreme heat, runoff from higher-than-average rainfall) at specific locations and that can cover shorter time frames of concern to companies.
Предоставянето на подобна информация ще повлияе на начина, по който компаниите възприемат и приоритизират рисковете.
Provision of such information will affect how companies perceive and prioritize risks.
Освен това за много български енергийни компании специфичните климатични данни са твърде скъпоструващи.
For many companies in the energy sector in Bulgaria, it is also too costly to pay for sector-specific climate data.
Този факт, в комбинация с присъщото несигурно естество на тези данни, насочва техните усилия към действия за управление на по-неотложни краткосрочни и дългосрочни рискове за предприятието, намаляване на разходите и предоставяне на по-висока стойност на потребителите.
This, coupled with the inherently uncertain nature of such data, drives their efforts to actions regarding management of more urgent short- and long-term risks to the company, reduction of costs, and provision of greater value to customers.
Несигурност на климатичните данни
Uncertainty of climate data
Лицата, отговорни за вземането на решения по целия свят са изправени пред предизвикателството да се справят с несигурността на предвижданията за глобалните и регионалните изменения на климата.
Decision makers around the world are faced with the challenge of dealing with uncertainty in projections of global and regional climate change.
71 Въпреки че огромното мнозинство от учени в областта на изменението на климата предвиждат съществени глобални изменения през следващите десетилетия - повишаване на температурите, поголяма честота/интензитет на бурите, по-чести засушавания, покачване на морското равнище, остава на дневен ред несигурността по отношение на степента, времето на възникване и географското разположение на тези въздействия.
Even though the vast majority of climate scientists predict significant global changes across the coming decades - higher temperatures, more frequent/intense storms, more frequent droughts, sea level rise - uncertainties associated with the magnitude, timing, and location of such impacts remain.
Там където има налична информация за въздействията, диапазонът на несигурност на възникването на дадено събитие много често е прекалено широк, за да бъде използван от заинтересованите страни в енергийния сектор в конкретните процеси по планиране.
Where information about impacts is available, the uncertainty ranges of the occurrence of a given event are often too broad for energy sector stakeholders to use for concrete planning processes.
Още повече, че естеството и значимостта на рисковете се променят за всеки район/обект и това усложнява задачата на предприятията за изграждане на дългосрочна представа за поширок кръг от възможни рискове и действия за реагиране.
Furthermore, the nature and magnitude of risks change at each region/site, making it difficult for companies to develop a long-term picture of a wider range of possible risks and response actions.
Липсата на достатъчно финансови ресурси е съществена пречка за АИК.
Lack of sufficient financial resources is a significant barrier for CCA.
В момента България е зависима от европейското финансиране, особено за големите инфраструктурни проекти.
Currently, Bulgaria is dependent on EU funding, especially for large investment projects.
Подобряването на инфраструктурата изисква значителни разходи.
Improving infrastructure brings significant costs.
Дори и когато мерките за адаптация могат да бъдат въведени заедно с дейностите по рутинната поддръжка, вероятно за по-високите стандарти ще се изискват по-скъпи материали, подлежащи на по-строго изпитване.
Even where adaptation measures can be implemented alongside routine maintenance, more exacting standards are likely to require more expensive materials and subject to more stringent testing.
72 Може да се окаже трудно разходите на инвеститорите да съвпаднат с ползите от по-устойчивата инфраструктура, които ще се усетят в цялата страна.
It may be difficult to match the costs to investors with the benefits of a more resilient infrastructure, which will be felt by the country as a whole.
Инвестициите на предприятията в устойчивостта на сградите трябва да се съревновават с други цели и ресурси, много от които са по-неотложни и осезаеми.
Companies' investment in building resilience competes with other objectives and resources, many of which are more immediate and tangible.
Много често краткосрочните разходи и паричните потоци се считат за по-важни, отколкото ползите, които е възможно да не бъдат усетени на по-късен етап.
Short-term costs and cash flows are often considered more important than benefits that may not be realized until much later.
Предприятията, особено малките, разполагат с ограничен капитал и инвестирането в дълготрайни материални активи, като например съоръжения и оборудване, изисква високи първоначални разходи, като съществуват и финансови пречки.
Capital, especially for smaller companies, is limited and investments in long-lived assets such as facilities or equipment involves high upfront costs and financial hurdles.
Въздействията от изменението на климата може да се окажат скъпоструващи, но съществуват редица опции за адаптация, които могат да бъдат изпълнени по време на различните етапи от изпълнението на проекта (ADB 2013г.).
Climate change impacts can be costly, but a wide range of adaptation options exist that can be implemented at different stages of project implementation (ADB 2013).
Тези мерки могат да бъдат разделени най-общо на инженерни и неинженерни мерки:
These measures can generally be divided into engineering and non-engineering options:
Инженерните мерки включват по-устойчиво проектиране като цяло; децентрализирани производствени системи за разпределение на риска; компоненти със сертификат за устойчивост на влага, сол и/или температура; системи за въздушно охлаждане или водно охлаждане с нисък разход на вода; дублиране на системите за контрол; повишаване на ефективността на доставките и на крайното потребление; и редица специфични технологични мерки за адаптация.
Engineering measures include more robust designs in general; decentralized generation systems to spread risks; components certified as humidity, salt, and/or temperature resilient; air or low-water cooling systems; redundancy in control systems; improved supply-side and end use efficiency; and a range of technology-specific adaptations.
Неинженерните мерки включват по-строги процедури за експлоатация и поддръжка, презониране на територии, за да се насочат бъдещите инвестиции в локации, които са по-малко уязвими, децентрализирано местно планиране, интегриране на планирането на мерките за адаптация и смекчаване, интегриране на планирането на мерките по изменението на климата и управлението на бедствия, подобряване на прогнозите за производство и потребление при климатични изменения, интегриране на мерките за планиране в енергийния сектор с тези във водоснабдяването и други сектори и подобряване на местните модели, използвани за прогнозиране на бури и наводнения.
Non-engineering measures include more robust operation and maintenance procedures, land rezoning to restrict future investments to less vulnerable locations, decentralized local planning, integration of adaptation and mitigation planning, integration of climate change and disaster management planning, improving forecasting of supply and demand with climate change, integrating power sector planning with that of water supply and other sectors, and improving local models used to predict storms and flood hazards.
При много обстоятелства цената на бездействието може да се окаже далеч по-висока, отколкото добре планираните и изпълнени мерки за повишаване на устойчивостта на енергийния сектор към изменението на климата.
In a number of circumstances, the costs of inaction could be far higher than well-planned and implemented efforts to improve energy sector resilience to climate change.
Ако не се обърне достатъчно внимание на тези въздействия, може да се стигне до увеличаване на дългосрочните разходи за енергийни инвестиции, вероятността те да не доведат до желаните ползи и възможен евентуален провал при климатичен стрес.
Inadequate attention to these impacts can increase the long-term costs of energy sector investments, the likelihood that they will not deliver intended benefits, and the probability of eventual failure under climate stress.
Може би е уместно да се насърчават безрискови или ниско-рискови мерки за адаптация, чрез които да се постигнат ползи за развитие на ниска цена, без значение естеството и значимостта на климатичните промени (например там където има висока несигурност относно климатичното изменение и където не могат лесно да бъдат оправдани големи капиталовложения в устойчивост към изменението на климата).
It may be appropriate to promote no-risk or low-risk adaptation measures that deliver development benefits at low cost regardless of the nature and extent of changes in climate (for example, where uncertainty regarding climate change is high, and where large climate-proofing capital investments cannot be easily justified).
Адаптирането към изменението на климата представлява изцяло нова дейност за институциите в енергийния сектор на България.
Climate change adaptation represents an entirely new activity for institutions in the energy sector in Bulgaria.
Решенията и действията, които следва да се предприемат в бъдеще ще изискват ефективно сътрудничество между заинтересованите страни на всички нива.
The decisions and actions that need to be taken in the future will require effective cooperation between stakeholders at all levels.
Без добре интегрирани и координирани усилия на национално ниво, енергийният сектор в момента не е достатъчно подготвен да се справи ефективно с климатичните предизвикателства.
Without a well-integrated and coordinated national effort, the energy sector is currently not sufficiently prepared to deal effectively with climate challenges.
Некоординиран подход към адаптация би довел до изолирани дейности, които могат да доведат до непредвидени последствия, противоречащи си решения и потенциална несполучлива адаптация.
An uncoordinated approach to adaptation would result in a set of isolated activities that may lead to unintended consequences, conflicting decisions and potential maladaptation.
Поради тази причина подходящите институционални структури и законодателна рамка се определят като компоненти от основно значение за благоприятната среда за адаптиране на енергийния сектор към изменението на климата.
For this reason, appropriate institutional structures and legislative framework are identified as critical components of the enabling environment for climate change adaptation in the energy sector.