natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Поради това по-голямата устойчивост към въздействията от изменението на климата ще бъде от съществено значение за техническата жизнеспособност на енергийния сектор и неговата способност да посрещне по икономически ефективен начин търсенето на енергия.
Greater resilience to climate change impacts will therefore be essential to the technical viability of the energy sector and its ability to cost-effectively meet the energy demand.
Заинтересованите страни от енергийния сектор, включително правителствата, регулаторите, енергийните дружества и финансовите институции, ще трябва да определят предизвикателствата, свързани с устойчивостта към изменението на климата и адаптацията, и да идентифицират действията, необходими за справяне с тези предизвикателства.
Energy sector stakeholders, including governments, regulators, energy companies, and financial institutions will need to define climate change resilience and adaptation challenges and identify actions needed to address these challenges.
Има двупосочна връзка между енергийния сектор и изменението на климата.
There is a two-way relationship between the energy sector and climate change.
Производството на енергия е силно замърсяваща индустрия и се отразява значително на нивото на генерираните вредни емисии, което предизвиква изменение на климата.
Energy production is a highly polluting industry and significantly affects the level of generated harmful emissions, which in turn cause climate change.
Цикълът обаче се обръща и самите климатични промени влияят върху енергийния сектор.
However, the cycle turns, and climate change in itself affects the energy sector.
Както в международен план, така и в България, обикновено се поставя акцент върху ролята на енергийния сектор за смекчаване на предизвиканото от човека изменение на климата, но сравнително малко внимание се отделя на въздействието на климатичните промени върху енергийния сектор.
Both internationally and in Bulgaria, emphasis has typically been placed on the role of the energy sector in mitigating human-induced climate change, but comparatively little attention has been paid to the impacts of climate change on the energy sector.
Това започна да се променя през последните години, като все повече се признава, че смекчаването и адаптацията трябва да бъдат предприети в тандем.
This has begun to change in recent years with increased recognition that mitigation and adaptation must be undertaken in tandem.
Смекчаването на въздействията и адаптирането към изменението на климата са ключови партньори във всяка стратегия за борба с изменението на климата.
Climate change mitigation and adaptation are key partners in any strategy to combat climate change.
Промените в климата и климатичните екстремуми ще въздействат както положително, така и отрицателно върху енергийния сектор, въпреки че преобладават отрицателните въздействия.
Changes in climate and weather extremes will affect the energy sector both positively and negatively, though negative impacts prevail.
Енергийната инфраструктура е уязвима към редица климатични стресови фактори, включително температура, валежи, покачване на морското равнище и екстремни явления.
Energy infrastructure is vulnerable to a range of climate stressors, including temperature, precipitation, sea level rise, and extreme events.
По-специално, изменението на климата се очаква да промени интензитета, честотата и разпространението на екстремно високи температури, валежи и бури, което засилва уязвимостта на енергийната инфраструктура.
Specifically, climate change is expected to change the intensity, frequency, and distribution of extreme heat, precipitation, and storms, exacerbating the vulnerability of energy infrastructure.
Като цяло всички области на енергийната инфраструктура трябва да отговорят на влиянието на климатичните промени върху тяхната ефективност.
Generally, all areas of energy infrastructure need to respond to climate impacts on their performance.
Според всички сценарии за изменението на климата, прогнозите за България показват покачващи се температури и намаляващи летни валежи до края на настоящия век, а оттам и свързано с това увеличение на продължителни засушавания и суши.
According to all climate change scenarios, projections for Bulgaria show increasing temperatures and decreasing summer precipitation by the end of the current century, therefore an associated increase in the number of dry spells and droughts.
Електроцентралите ще изпитат известно намаление на производството, тъй като по-високите температури на въздуха и водата влияят върху ефективността на техните охладителни системи.
Power plants will experience some reduction in output as higher air and water temperatures affect the efficiency of their cooling systems.
В средносрочен план се очаква топлоелектрическите централи (ТЕЦ) и атомната електрическа централа (АЕЦ) да бъдат основен фактор за производството на електроенергия в България (80 процента от производството на електроенергия през 2024 г.), поради което е важно да се обърне внимание на рисковете от изменението на климата за производствените активи.
In the medium term, thermal power (thermal power plant [TPP] and nuclear power plant [NPP]) is expected to be the main contributor to electricity generation in Bulgaria (80 percent of electricity generation in 2024), hence the importance of addressing climate change risks to generation assets.
Повишените температури, причинени от изменението на климата, могат да създадат благоприятни условия за някои инвазивни видове, които могат да увредят енергийната инфраструктура.
Warming temperatures due to climate change may create favorable conditions for some invasive species that can damage energy infrastructure.
Електропреносната мрежа вече търпи щети и смущения заради екстремни валежи, наводнения и зимни бури.
Transmission lines already face damage and disruption from extreme precipitation, floods, and winter storms.
Промените в климата вероятно ще доведат до по-голям брой смущения: открити кабели/трасета поради ерозия или увреждане на преносната инфраструктура, увеличени загуби в преносната мрежа, увеличени щети на надземната инфраструктура от екстремни бури и вятър.
Climate change will likely lead to higher numbers of disruptions: exposed cables/trunk routes due to erosion or damage of transportation infrastructure, increased transmission line losses, increased damage to aboveground infrastructure from extreme storms and wind.
Възможно е производството на водноелектрически централи да страда от намалено количество на валежите, особено през летния сезон поради променящите се климатични модели.
Hydropower generation is likely to suffer from reduced precipitation, particularly in the summer season due to changing climate patterns.
Изменението на климата въздейства върху потреблението на енергия чрез промени в търсенето на енергия за отопление и охлаждане.
Climate change has the potential to affect energy demand through changes in demand for heating and cooling.
Прогнозираното увеличение на летните температури ще доведе до по-голямо използване на климатици.
Projected increases in summer temperatures will result in increased use of air conditioning.
От началото на 80-те години на миналия век Европа е започнала да изпитва значително намаляваща обща тенденция в отоплителните денградуси (ОтДГ) и значително увеличаващата се тенденция в охладителните денградуси (ОхДГ), което показва общо увеличение на нуждите от охлаждане и общо намаляване на нуждите от отопление.
Since the beginning of the 1980s, Europe has started experiencing a markedly declining overall trend in heating degree days (HDDs) and a markedly increasing trend in cold degree days (CDDs), pointing to a general increase in cooling needs and a general decrease in heating needs.
От решаващо значение е заинтересованите страни от енергийния сектор в България да разберат, че секторът е изправен пред множество заплахи от изменението на климата, особено от екстремни метеорологични явления и нарастващ стрес върху водните ресурси.
It is crucial that energy sector stakeholders in Bulgaria understand that the sector faces multiple threats from climate change, particularly from extreme weather events and increasing stress on water resources.
По-голямата устойчивост на въздействията от изменението на климата ще бъде от съществено значение за техническата жизнеспособност на енергийния сектор и неговата способност да посрещне по икономически ефективен начин нарастващите енергийни изисквания, предизвикани от глобалния икономически и демографски растеж.
Greater resilience to climate change impacts will be essential to the technical viability of the energy sector and its ability to cost-effectively meet the rising energy demands driven by global economic and population growth.
Ефектът от изменението на климата може да бъде скъп, но има широк спектър от възможности за адаптиране, които могат да бъдат приложени на различни етапи от изпълнението на проекта.
Climate change impacts can be costly, but a wide range of adaptation options exist that can be implemented at different stages of project implementation.
При редица обстоятелства разходите за бездействие могат да бъдат далеч по-високи от добре планираните и изпълнени усилия за подобряване на устойчивостта на енергийния сектор спрямо изменението на климата.
In a number of circumstances, the costs of inaction could be far higher than well-planned and implemented efforts to improve energy sector resilience to climate change.
Недостатъчното внимание към тези въздействия може да увеличи дългосрочните разходи за инвестиции в енергийния сектор, вероятността те да не дадат очакваните ползи и вероятността за евентуален неуспех в условията на климатичен стрес.
Inadequate attention to these impacts can increase the long-term costs of energy sector investments, the likelihood that they will not deliver intended benefits, and the probability of eventual failure under climate stress.
Може да се окаже целесъобразно да се насърчават безрискови или нискорискови мерки за адаптация , които да предоставят ползи за развитието при ниски разходи, независимо от естеството и степента на промените в климата (например, когато има висока несигурност по отношение на изменението на климата и когато мащабни капиталови инвестиции за устойчивост на климата не могат лесно да бъдат оправдани).
It may be appropriate to promote no-risk or low-risk adaptation measures that deliver development benefits at low cost regardless of the nature and extent of changes in climate (for example where uncertainty regarding climate change is high, and where large climate-proofing capital investments cannot be easily justified).
Адаптацията е дългосрочен процес - някои идентифицирани мерки за адаптиране ще трябва да бъдат ускорени през следващото десетилетие, а други могат да изчакат подълго.
Adaptation is a long-term process - some adaptation options identified will need to be fast-tracked over the coming decade and others can wait until later.
Дори и в сфери с висока уязвимост, не всички дейности за адаптация трябва да започнат веднага; някои мерки могат да бъдат приложени в кратък срок, докато други изискват дългосрочно планиране и подготовка.
Even in areas of high vulnerability, not all adaptation has to start at once; some measures can be implemented at short notice, whereas others require long-term planning and preparation.
Някои мерки, например физическите действия (капиталови разходи - CAPEX), водещи до планирания резултат от адаптацията (например, промени в проектирането и строителството), ще изискват повече време и пълно изпълнение, и ще могат да бъдат осъществени само в дългосрочен план.
Some measures, such as physical actions (Capital Expenditure - CAPEX) leading to the intended adaptation outcome (for example changes in design and engineering) will require more time and full implementation and will only be realized over the longer term.
Оперативните действия (например промени в оперативните процедури в електроцентралите) обикновено са по-гъвкави или обратими от физическите, следователно трябва да започнат по-рано.
Operational actions (for example changes to operating procedure at power plants) are generally more flexible or reversible than physical ones, so should be started earlier.
Въпреки това, следва да се започнат незабавно мерки като тези, свързани с подобряването на благоприятната среда и управленската рамка (например, интегрирането на съображенията за изменението на климата в секторните енергийни политики и планове и изграждането на институционален капацитет и информационни мрежи).
However, measures such as those associated with improving the enabling environment and governance framework (for example mainstreaming climate change within sector policies and plans and building institutional capacity and knowledge networks) should be started immediately.
Опростена илюстрация на въздействията от изменението на климата и идентифицирани възможности за адаптация
Simplified illustration of impacts of climate change and identified adaptation options
България е разположена в един от регионите, който е особено уязвим към изменението на климата (основно поради увеличението на температурите и екстремни валежи), както и от увеличената честота на промените в климата, свързани с екстремни събития като суша и наводнения.
Bulgaria is situated in one of the regions that is particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase and extreme precipitation) and to the increased frequency of climate change-related extreme events, such as droughts and floods.
Рисковете, причинени от събития, свързани с изменението на климата (ИК), могат да доведат до загуба на човешки живот или да причинят значителни вреди, които да засегнат икономическия растеж и просперитета както на национално, така и на трансгранично равнище.
The risks inflicted by climate change-related events may lead to loss of human life or cause considerable damage, affecting economic growth and prosperity, both nationally and trans-boundary.
През последните десетилетия тази честота в България се е увеличила значително.
Over the past decades, in Bulgaria this frequency has increased significantly.
Уязвимостта на населението и бизнеса в България от въздействието на изменението на климата се ускорява от относително висока степен на бедност в най-засегнатите райони, продължаващата концентрация на населението на страната в няколко индустриални и градски района и различните последици от прехода от държавно-контролирана икономика към свободна пазарна икономика.
The vulnerability of Bulgaria's population and businesses to the impacts of climate change is accelerated by a relatively high degree of poverty in the most affected areas, the continuing concentration of the country's population in several industrial and urban regions, and various consequences of the transition from a state-controlled economy to a free-market economy.
Научните прогнози показват, че глобалните температури ще се покачат между 1,8°C и 4°C до 2100 г., като температурното увеличение в Европа се очаква да бъде по-високо от прогнозираната глобална средна стойност.
Scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100, with the temperature increase in Europe expected to be even higher than the estimated global average.
Обикновено увеличението на температурата се очаква да бъде по-значимо през летния сезон (от юли до септември).
Generally, the temperature increase is expected to be more significant during the summer season (from July to September).
Според наличните сценарии за изменение на климата за България се наблюдава тенденция към увеличаване на честотата на екстремни събития и бедствия, което се демонстрира с честите случаи на силни валежи, топли и студени вълни, наводнения и суши, ураганни ветрове, горски пожари и свлачища.
According to the available climate change scenarios for Bulgaria, there is a trend toward increased frequency of extreme events and disasters, as demonstrated by frequent occurrences of heavy rainfalls, heat and cold waves, floods and droughts, hurricane winds, forest fires, and landslides.
Тези промени биха повлияли и на обществото, и на неговите граждани, както и на икономиката като цяло.
These changes would further affect society and its citizens as well as the economy as a whole.
Въздействията от изменението на климата не засягат всички хора и територии еднакво поради различните нива на експозиция, съществуващата чувствителност и адаптивните възможности за справяне.
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities to cope.
Рискът е по-голям за сегментите на обществото и бизнеса, които са по-малко подготвени и по-уязвими.
The risk is greater for the segments of the society and businesses that are less prepared and more vulnerable.
Настоящият доклад има за цел да даде поглед върху рисковете, свързани с изменението на климата, и уязвимостта на енергийния сектор в България.
This report aims to provide insight into climate change-related risks and vulnerabilities of the energy sector in Bulgaria.
Той описва правния и политически контекст на сектора по отношение на изменението на климата и предлага възможности за приспособяване към променящите се климатични условия
It describes the sector's legal and policy context in relation to climate change and provides options on adapting to the changing climate circumstances.
Настоящият доклад има за цел да предостави информация относно уязвимостта на българския енергиен сектор към изменението на климата и да идентифицира адекватни възможности за адаптация.
This report aims to inform on vulnerabilities to the Bulgarian energy sector and identification of adequate climate change adaptation options.
Докладът е част от набор от девет отраслови доклада в рамките на програмата за подпомагане на адаптацията към изменението на климата за България, която ще формира основата на Национална стратегия за адаптация (НСА) и План за действие за адаптация към изменението на климата.
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan (NCCAS).
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори, и е разделен на три части: а) първата част (Глава 1) е фокусирана върху оценката на рисковете и уязвимостта от изменението на климата; б) втората част включва анализ на пропуските в политически, правен и институционален контекст (Глава 2); и в) третата част е насочена към идентифициране и приоритизиране на вариантите за адаптация (Глава 3).
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: (a) part one of the report (Chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment; (b) part two comprises a gap analysis of the policy, legal and institutional context (Chapter 2); and (c) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Секторната оценка беше направена в периода март - ноември 2017 г. и е комбинация от количествен и, преди всичко, качествен анализ.
This sector assessment was carried out during March - November 2017, as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Като част от непрекъснатия процес на консултации бяха организирани няколко работни срещи, които внесоха богатия опит на различни заинтересовани страни.
Several workshops have been organized as part of an ongoing consultation process, bringing in the wealth of expertise of various stakeholders.
Докладът използва термините и определенията за риск, уязвимост и варианти за адаптация по начина, по който са въведени от работна група II (РГП), Доклад за оценка 5 (ДО5) (IPCC 2014 г.).
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by Working Group II (WGII), Assessment Report 5 (AR5) (IPCC 2014).
Рискът от свързаните с изменението на климата въздействия е резултат от взаимодействието между опасностите, свързани с изменението на климата, и уязвимостта и излагането на въздействието.
Risk of climate-related impacts results from the interaction of climate-related hazards with vulnerability and exposure.
Промените в климатичната система (лявата част на фигура 4) и в социално-икономическите процеси, включително адаптация и смекчаване на въздействието (дясната част на фигура 4), са двигатели на опасности, излагане на въздействие и уязвимост.
Changes in both the climate system (left side in Figure 4) and socio-economic processes, including adaptation and mitigation (right side in Figure 4) are drivers of hazards, exposure, and vulnerability.
Това разбиране разкрива важността на възможностите за адаптация.
This understanding reveals the importance of the adaptation options.
Когато те бъдат правилно идентифицирани и въведени навреме, уязвимостта, опасностите и/или излагането на въздействия ще бъдат намалени, като по този начин се намали рискът.
When they are properly identified and implemented on time, vulnerability, hazards and/or exposures will be reduced, thus mitigating risk.
Фигура 4.
Figure 2.
Обща концепция на РГ11ДО5
General concept of WGII AR5
Оценка и анализ на рисковете и уязвимостта
Risk and Vulnerability Assessment and Analysis
Българският енергиен сектор е от изключително важно значение по отношение на своя принос към брутния вътрешен продукт (БВП).
The energy sector in Bulgaria is highly important in terms of its contribution to gross domestic product (GDP).
Промишлеността и енергетиката формират около 20 процента от БВП.
The industry and energy sectors account for around 20 percent of GDP.
Прогнозата е за стабилизиране на ръста на БВП около 2,5 процента годишно в средносрочна перспектива2.
The forecast is for stabilization of the GDP growth around 2.5% per year in mid-term perspective.
Основните ограничения за перспективата за растеж са свързани с неефективните държавни предприятия, слабите финанси на местните власти и проблемите, свързани с устойчивостта на втория стълб на пенсионната система.
The major limits to the growth perspective are related to the inefficient state-owned enterprises, weak finances of the local authorities and issues related with the sustainability of the second pillar of the pension system.
В дългосрочен план ограничаването се дължи на застаряващото и намаляващото население, забавянето на структурните реформи, слабите инвестиции, дължащи се на недостатъци в бизнес средата.
In the longer term, limitation results from the aging and decreasing population, delay of the structural reforms, weak investments due to deficiencies in the business environment.
Растежът се подпомага от договарянето на средствата от ЕС през програмния период 2014-2021 г. и възстановяването на частните инвестиции в по-близки перспективи.
Growth is supported by contracting of the EU funds in 2014-2021 programming period and restoration of the private investments in closer outlook.
България е една от страните в Европа с най-висока енергийна интензивност и силна зависимост от вноса на енергийни източници.
Bulgaria is one of most energy-intensive countries in Europe and is highly dependent on imported energy resources.
Енергийният интензитет3 в България е 448.5 kgoe за 1000 EUR в сравнение със средния енергиен интензитет от 120.4 kgoe за 1 000 EUR (данни за 2015, Евростат, виж приложение 5) в Европейския съюз (ЕС) (28 държави).
Energy intensity in Bulgaria is 448.5 kgoe per €1,000, compared to the average energy intensity of 120.4 kgoe per €1,000 (2015 data, Eurostat, see Annex 5) in the European Union (EU) (28 countries).
Географските различия между страните на континента са много очевидни - икономиките в Източна Европа използват много повече енергия на единица БВП в сравнение с тези на Запад, като най-енергийно интензивните държави са групирани на Балканите - България, Сърбия, Македония и Косово.
Geographical differences between countries on the continent are obvious - the economies in Eastern Europe use much more energy per unit of GDP than those in the west, with the most energy-intensive countries clustered in the Balkans - Bulgaria, Serbia, Macedonia and Kosovo.