natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Основните проблеми са свързани с изграждането на инфраструктура за туризъм, урбанизацията и замърсяването.
The main problems are related to infrastructure development for tourism impact, urbanization, and pollution.
Въпреки че туризмът се увеличава, за основните природни туристически райони в България липсват анализи за капацитета на натоварване на средата.
Although tourism is increasing, analyses of carrying capacity have not been carried out for the main touristic natural areas in Bulgaria.
Както е видно във Фигура 18, защитените територии и атрактивните туристически дестинации се припокриват на много места.
As can be seen in Figure 17, protected areas and attractive tourist destinations overlap in many places.
Целта е да се покаже възможна връзка между някои категории на успешна туристическа дейност и използването на културни екосистемни услуги, но това е също така предпоставка за допълнителен антропогенен натиск върху екосистемите, което вероятно ще намали още повече тяхната устойчивост на климатичните промени.
This is to show a possible correlation between some categories of successful tourism business and the use of cultural ecosystem services, but it also creates additional anthropogenic pressures on ecosystems that are likely to further reduce their climate change resilience.
Фигура 18.
Figure 17.
Пространствено разпределение на защитените територии в Република България
Spatial distribution of protected areas in Bulgaria
Мрежата НАТУРА 2000 в България
NATURA 2000 network in Bulgaria
НАТУРА 2000 е мрежа от защитени зони в Европа, целяща да осигури дългосрочна защита за благоприятното състояние на европейските значими растителни и животински видове и местата, в които живеят.
NATURA 2000 is a network of protected areas in Europe with the objective to provide long-term protection in a favorable status of European significant plant and animal species and the places they inhabit.
Зоните в мрежата предоставят пространство за природата, но подлежат на защита и подсилване като част от по-широкия въпрос за управлението на цялата зелена инфраструктура на Европа.
Sites in the network provide space for nature, but they must be protected and enhanced as part of the broader issue of managing the entirety of Europe's green infrastructure.
Тези места са от основно значение за това, биоразнообразието да е в състояние да се адаптира към променящата се среда, особено в резултат на ИК.
These sites are also central to ensuring that biodiversity can adapt to the changing environment, particularly as a result of climate change.
С течение на времето видовете и местообитанията във всяка отделна зона могат да се променят, но мрежата от обекти както в сухоземната, така и в морската среда, остава основно убежище за биоразнообразието в Европа.
Over time, the species and habitats at any individual site may change, but the suite of sites in both the terrestrial and marine environment will remain essential safe havens for Europe's biodiversity.
Въпреки това, въпросът за изменението на климата все още не е разгледан адекватно в рамките на управлението и възстановяването по НАТУРА 2000.118
However, the issue of climate change has not yet been adequately considered within the framework of management and restoration of NATURA 2000.
Мрежата НАТУРА 2000 в България се управлява от Националната служба за защита на природата към МОСВ.
The NATURA 2000 network in Bulgaria is managed by the National Nature Protection Service Directorate.
България понастоящем е приела и одобрила 233 защитени зони по НАТУРА 2000 съгласно Директивата за местообитанията - зони от значение за общността (ЗЗО).
Bulgaria has adopted 233 Natura 2000 sites under the Habitats Directive (Sites of Community Importance/SCIs).
Три от тях са изцяло морски зони, докато 14 включват и морски пространства и техните площи.
Three of them are entirely marine sites, while 14 include marine sites in their territory.
България също е приела и обявила 119 защитени зони по Директивата за птиците - Специални защитени зони (СЗЗ).
Bulgaria has also designated 119 Natura 2000 sites under the Birds Directive (Special Protection Areas/SPAs).
Общо ЗЗО и СЗЗ обхващат 41.048 кв. км. от територията на страната, от които 38.222 км. сухоземни площи и 2.872 кв. км. морски пространства.
In total, the SCIs and SPAs cover 41,048 km2 of Bulgaria's territory of which 38,222 km2 of land and 2,827 km2 of its marine territory.
Натура 2000 в страната целенасочено опазва 90 вида местообитания, 121 животински вида (без птици), включително 27 приоритетни местообитания и 8 приоритетни вида, както и 120 вида птици..
Bulgaria's Natura 2000 network purposefully preserves 90 habitat types, 121 species other than birds, including 27 priority habitats and 8 priority species as well 120 birds.
Разпределението им е онагледено във фигура 19 долу:
Their distribution is illustrated in Figure 18.
Фигура 19.
Figure 18.
Защитени зони (мрежа НАТУРА 2000), 2014 г.119
Protected areas (NATURA 2000 network)
Консервационният статус на видовете и местообитанията в България и на европейско равнища се анализира по биогеографски региони (Национална приоритетна рамка, 2013 г.).
The conservation status of species and habitats in Bulgaria and the European level is analyzed by biogeographic regions (National Priority Framework 2013).
Европейската агенция за околната среда (Conde и колектив, 2002 г.) класифицира три биогеографски региона в България: континентален, алпийски и черноморски.
The EEA (2002) classifies three biogeographic regions in Bulgaria: Continental, Alpine, and Black Sea.
Алпийският регион включва планинските райони в страната и се характеризира с преобладаващо естествени и полуестествени видове екосистеми.
The Alpine region includes the mountainous areas in the country and is characterized by predominantly natural and semi-natural ecosystem types.
Континенталният включва предимно равнинната част от страната, доминирана от градските и селскостопански екосистеми.
Continental mainly includes the plain part of the country dominated by urban and agricultural ecosystems.
Черноморският регион включва крайбрежните зони на Черно море.
The Black Sea region includes the coastal zone along the Black Sea.
При тази класификация, най-уязвими от изменението на климата са алпийската зона и крайбрежната зона.
From this classification, the most vulnerable to climate change are the Alpine zone and the Coastal zone.
Приложение 5.
Annex 4.
Екосистемни услуги, тяхното картиране и оценка в България
Ecosystems, Their Mapping, and Assessment in Bulgaria
Таблица 8.
Table 11.
Обща международна класификация на екосистемните услуги (CICES)
Common International Classification of Ecosystem Services (CICES)
Съгласно типологията на MAES в България съществуват три основни типа екосистеми на ниво 1: сухоземни, сладководни и морски.
According to MAES typology, there are three major types of ecosystems at level 1 in Bulgaria: terrestrial, fresh water, and marine.
На ниво 2 тези основни типа екосистеми са подразделени в общо девет подгрупи Клас 2- урбанизирани, земеделски, тревни, горски и горско-храстови, храстовии и ерикоидни, площи с рядка растителност, вътрешни влажни зони, реки и езера, както и морски екосистеми.
At level 2, the major ecosystem types are further subdivided into a total of nine Class 2 types-urban, cropland, grassland, woodland and forest, heathland and shrub, sparsely vegetated land, wetland, rivers and lakes, and marine ecosystems.
Предложената типология съчетава класовете на Корин земно покритие (CORINE Land Cover - CLC) с типовете класификация на местообитанията съгласно Информационната система за природата на Европейския съюз (EUNIS).
The proposed typology combined the CLC classes with the EUNIS habitat classification types.
Таблица 9.
Table 12.
Фигура 20.
Figure 19.
Типове екосистеми в България
Ecosystem types in Bulgaria
Методологичната рамка в България е разработена в период 2016-2017 г. (проект MetEcoSMap,123 финансиран от ФМ на ЕИП).
In Bulgaria, the Methodological Framework was developed in 2016-2017 (MetEcoSMap Project, funded by the EEA FM).
Тя включва Методики за картиране и оценка на състоянието на всички видове екосистеми (9) и техните екосистемни услуги, Наръчник за мониторинг на ниво екосистема и Ръководство за проверка на място.
It includes the methodology for mapping and assessment of condition for each ecosystem type (9) and the ecosystem services that they provide, Monitoring guide at the ecosystem level and in situ verification guide.
Картирането и оценката на типовете екосистеми в България се финализира през 2017 г. Картиране и оценка на състоянието на сладководните и черноморските екосистеми и техните услуги в България (FEMA), Картиране и оценка на екосистемните услуги във влажните зони в България (WEMA), Картиране и оценка на състоянието на тревистите екосистеми и техните услуги в България (GRASSLAND),Картиране и оценка на екосистемните услуги на земи с рядка растителност в България (SPA-Ecoservices), Картиране и оценка на храсталачните и ерикоидни екосистеми и техните услуги в България (извън Натура 2000), Картиране и оценка на земеделските екосистеми и техните услуги в България, проект „За по-добро разбиране на екосистемните услуги в градска среда чрез оценка и картиране на екосистемни услуги“ (TUNESinURB), Горски екосистемни услуги (For our Future), Подобряване Българската информационна система за биологичното разнообразие (IBBIS), Източно- и южноевропейска мрежа за инвазивни чужди видове - инструмент за подпомагане на управлението на чуждите видове в България (ESENIAS-TOOLS).
The mapping and assessment of all ecosystem types in Bulgaria are being finalized in 2017-FEMA, WEMA, assessment and mapping of GRASSLAND ecosystems condition and their services in Bulgaria (IBER-GRASS), mapping and assessment of sparsely vegetated land ecosystem services in Bulgaria (SPA-Ecoservices), Ecosystem services mapping and assessment of heathland and shrubs ecosystems in Bulgaria (outside NATURA 2000), Ecosystem services mapping and assessment of cropland ecosystems in Bulgaria, Toward better Understanding the Ecosystem Services in Urban environments through assessment and mapping (TUNESinURB), Forest ecosystem services (For our Future), IBBIS, and East and South European Network for Invasive Alien Species [a tool to support the management of alien species in Bulgaria (ESENIAS-TOOLS)].
Приложение 6.
Annex 5.
Изменението на климата като натиск върху екосистемите и биоразнообразието в контекста на механизма за ДНСВР, съгласно неговото приложението спрямо екосистемите
Climate Change as Pressure on the Ecosystems and Biodiversity in the Context of the DPSIR as Applied to Ecosystems
Логическата рамка ДНСВР е широко използвана концепция за представяне на динамиката на различни екологични и антропогенни фактори спрямо екосистемите и биологичното разнообразие.
The DPSIR framework is a concept widely used to present the dynamics of different environmental and anthropogenic factors on ecosystems and biodiversity.
Фигура 21.
Figure 20.
ДНСВР рамката и нейната връзка с адаптацията към изменението на климата
The DPSIR framework and its relation to CCA
Както може да се види от фигурата, анализът показва, че DPSIR позволява мониторинг на причинно-следствените връзки и подпомагане на вземането на решения за избора на конкретни мерки по CCA.
As can be seen from the figure, the analysis shows that the DPSIR allows monitoring of causal links and supports decision making on the selection of specific CCA measures.
Частите "Движещи сили и натиск" на фигура 21 по същество са извън обхвата на настоящия доклад.
The Drivers and Pressures parts of Figure 20 are for the most part out of the scope of this report.
Движещите сили са свързани с емисиите на парникови газове, които водят до специфичен натиск - изменението на климата.
Drivers are related to GHG emissions that lead to the specific Pressure - climate change.
Тъй като някои екосистеми могат да улавят и задържат въглерод, подобряването на адаптивния им капацитет и подобряването на тяхното състояние биха допринесли за намаляване на натиска и смекчаване на изменението на климата, но тези ефекти не винаги са значителни и тяхното измерване е свързано с практически трудности.
As some ecosystems can capture and retain carbon, enhancing their adaptive capacity and improving their condition will contribute to reducing pressure and mitigating climate change, but these effects are not always significant, and their measurement is associated with practical difficulties.
Приспособяването към изменението на климата е свързано главно с националния мониторинг, оценката на въздействието и адекватната реакция на обществото.
CCA is mainly related to state monitoring, impact assessment, and adequate response.
Предвид значението на екосистемните услуги за благосъстоянието на човека във всички сфери, подобряването на състоянието на екосистемите е един от факторите за предотвратяване на редица нежелани въздействия, в т.ч. загуба на биоразнообразие
Given the importance of ecosystem services for human well-being in all spheres, improving the state of ecosystems is one of the factors to prevent a number of undesirable impacts, including loss of biodiversity.
Приложение 7.
Annex 6.
Възможности за финансиране
Funding Opportunities
Приложение 8.
Annex 7.
Примерни варианти за адаптация по тип екосистема
Example Adaptation actions on local or regional level by Ecosystem Type
Градска зелена инфраструктура и рефугиуми за видове
Urban green infrastructure and species refugia
Лесни, евтини и непосредствени опции за озеленяване - създаване на рефугиуми за градско биоразнообразие
Soft, low-cost, immediate greening options-create refugia for urban biodiversity
Създаване на устойчива на климата градска инфраструктура чрез въвеждане на зелена инфраструктура в градското планиране
Climate-proof the urban infrastructure by introducing green infrastructure into the urban planning
Зелена свързаност, екологосъобразен контрол на вредителите и генетично разнообразие в земеделието
Green connectivity, environmentally sound pest control, and genetic diversity in agriculture
Използване на екосистемни услуги (защита от ерозия и от вятър) чрез създаването на зелени ивици и тревни прегради, които могат да бъдат и рефугиуми
Use ecosystem services (erosion and wind protection) by the creation of green belts and grass borders that double as refugia
Обезсърчаване на разрушаването на малки, но ценни съществуващи рефугиуми - влажни зони, дървета, каменисти и тревисти площи
Discourage the destruction of small but valuable existing refugia-wetlands, trees, rocky, and grass patches
Засилване на опрашването чрез намаляване употребата на инсектициди, пестициди и други химикали
Enhance pollination by diminishing the use of repellents, pesticides, and other chemicals
Преструктуриране на зелените директни плащания за насърчаване развитието на трев ни екосистеми с висока стойност за околната среда
Restructure green subsidies to promote grassland areas of high environmental value
Въвеждане на екосистемен анализ при зелените директни плащания
Introduce ecosystem assessment to green subsidies
Горска инвентаризация за подобряване земеползването и управлението на ценни екосистеми
Detail forest inventories to improve land use and manage valuable ecosystems
Включване на подходяща класификация, съобразени с класификацията на екосистемните типове-подтипове за разпознаване на ценни хабитати
Include appropriate classification aligned with the ecosystem types/subtypes classification for ecosystem inventories to identify valuable inclusions
Улесняване земеползването и управлнието на малките ценни екосистеми като такива, вместо общото горско управление
Facilitate the land use of small valuable ecosystems as such instead of general forest management
Оптимизиране ползването на материалните и културни услуги на тревните екосистеми
Optimize the use of heathland and shrubs provisioning and cultural ecosystem services
Насърчаване управлението на тревните екосистеми, а не унищожаването им, чрез включването им в местни планове за развитие
Encourage the management of heathland and shrubs ecosystems rather than their extermination, by incorporating it in the local development plans
Насърчаване на проекти (и индустриални инвестиции) за осведомяване и устойчиво ползване на генетичните ресурси на тревните екосистеми
Promote projects (and the industry's investments) for creating awareness and sustainable use of heathland and shrubs genetic resources
Площи с рядка растителност - площи за ботанически туризъм и високотехнологично проучване
Sparsely vegetated land-areas for botanic tourism and high-tech exploration
Обезсърчаване унищожаването на екосистемите площи с рядка растителност, чрез въвеждането на аналог на принципа „замърсителят плаща“ на централно и/или местно равнище
Discourage the destruction of SPA ecosystems, that is, by introducing an analog to the ‘polluter pays' principle at a central and/or a local level
Създаване на предложения за туризъм в нишата
Create niche tourism offerings
Проучване на иновативни варианти за екологично образование, съсредоточени върху хората с увреждания, чрез използването на дронове и виртуални обиколки
Explore innovative ecological education options, with focus on disabled people, that is, using drones and virtual reality tours.
Насърчаване използването на влажни зони за отдих и индустрия
Promote recreational and industrial use of wetlands
Насърчаване създаването на градски и крайградски влажни зони за отдих като част от градското планиране
Promote the creation of urban and peri urban recreational wetlands as part of urban planning
Обезсърчаване източването на влажните зони, особено извън НАТУРА 2000
Discourage the drainage of wetlands, especially outside NATURA 2000 sites
Обучение на инженерни специалисти и специалисти по околна среда за създаване на влажни зони с оптимално земеползване
Educate engineering and environmental specialists for creating constructed wetlands with optimal land use
Зелени решения за пречистване на вода за намаляване наситеността на нитрати и влиянието на битовите отпадъци/отпадъчни води върху водните екосистеми
Green water purification solutions to reduce nitrate loads and household waste/wastewater impact on water ecosystems
Концептуално обвързване на измерванията съгласно ВДР/ директивите за нитратите и управлението на екосистемите
Conceptual aligning and/or cross-walks between measurements according to the WFD/Nitrates directives and ecosystem management
Систематично въвеждане на анализ на разходите и ползите в екологизирането на инфраструктурата за отпадъчните води (може също така за отпадъци)
Systematic introduction of CBA in greening wastewater (and possibly also waste) infrastructure
Интегриране на екосистемни подходи в политиките за управление на морските екосистеми и крайбрежната зона
Integrate ecosystem considerations in marine and coastal management policies
Създаване на необходимата инфраструктура за изследвания (кораби и оборудване) за оценяване на биоразнообразието и екосистемите в морските екосистеми
Create the necessary research infrastructure (ships and equipment) for assessing BD&ES
Концептуално обвързване между инструментите за регулиране и управление на морските екосистеми и крайбрежната зона
Conceptual alignment between instruments regulating the marine and coastal zone management
Подсилване на междуинституционален диалог при подготвянето на националните позиции
Enhance cross-institutional dialog in preparing national positions
Приложение 9.
Annex 8.
Разходи и ползи за мерките за адаптация към климата в Европа
Costs and Benefits for CCA Measures in Europe
Приложение 3:
Appendix 3:
Оценка на сектор „Енергетика"
Assessment of the Energy Sector
Настоящият доклад бе изготвен от главен екип с ръководител Риченда Конъл (международен консултант в Acclimatise, и членове Анна Хейуърт (международен консултант в Acclimatise), Розалина Козлева и Веселина Василева (консултанти в Infraproject).
This report was produced by a core team led by Richenda Connell (International Consultant at Acclimatise), comprising Anna Haworth (International Consultant at Acclimatise) and Rozalina Kozleva and Veselina Vasileva (Consultants at Infraproject).
Екипът работи под общото ръководство на Филип Амбрози (старши икономист по въпросите на околната среда, ръководител на екипа по задачата), Еолина Петрова Милова (старши оперативен служител, съръководител на екипа по задачата) и Робърт Бакс (експерт по въпросите на адаптацията към изменението на климата и постоянно пребиваващ в страната координатор по проекта), с подкрепата на Димитър Начев и Аделина Доцинска (асистенти), Светлана Александрова (икономист) и Йени Кацарска (институционален експерт).
The team worked under the overall guidance of Philippe Ambrosi (Senior Environmental Economist, Task Team Leader), Eolina Petrova Milova (Senior Operations Officer, Co-Task Team Leader), and Robert Bakx (Climate Change Adaptation Expert and Resident Project Coordinator), supported by Dimitar Nachev and Adelina Dotzinska (Team Assistnats), Svetlana Aleksandrova (Economist), and Yeni Katsartska (Institutional Expert).
Партньорският преглед на доклада е извършен от Сяопинг Уанг и Стивън Линг под ръководството на Руксандра Мариа Флорою (служители на Световната банка).
The peer review of the report by Xiaoping Wang and Stephen Ling was managed by Ruxandra Maria Floroiu (all from the World Bank).
Промените в климата засягат всички региони в Европа, но въздействията не са еднакви.
Climate change is affecting all regions in Europe, but the impacts are not uniform.
Югоизточната и южната част на Европа, където се намира България, се очаква да бъдат райони с горещи точки, които имат най-голям брой сериозно засегнати сектори и сфери.
Southeastern and southern Europe, where Bulgaria is situated, are projected to be hotspot regions, having the highest numbers of severely affected sectors and domains.
Докладът на Европейската агенция за околна среда (ЕЕА 2016 г.) посочва, че екстремните метеорологични явления ще станат по-чести и интензивни в бъдеще.
The European Environment Agency (EEA) report (EEA 2016) states that extreme weather events will become more frequent and intensive in the future.
Промените в климата са от значителна важност за енергийната сигурност не само защото наводненията и природните бедствия могат да увредят електроцентралите и електропроводите, да нарушат доставката на горива до съоръженията за производство на електроенергия и да унищожат инфраструктурата за възобновяема енергия, но и защото оказват силно въздействие върху сигурността на храните и здравето.
Climate change is a substantial energy security concern not only because direct flooding and natural disasters can damage power plants and transmission lines, disrupt the delivery of fuels to power generation facilities, and destroy renewable energy infrastructure but also because it has severe impacts on food security and health.
Енергията играе основна роля в поддържането на всички аспекти на съвременния живот.
Energy plays a fundamental role in supporting all aspects of modern life.
От съществено значение е безпрепятственото функциониране на социалните и политическите системи, както и икономическият растеж и устойчивото развитие.
It is essential to the smooth running of social and political systems as well as to economic growth and sustainable development.
Осигуряването на надеждно енергийно снабдяване, което също ще бъде в състояние да задоволи търсенето в условията на променящия се климат, ще се превърне в нарастващо предизвикателство в бъдеще.
Ensuring a reliable energy supply, which will also be able to satisfy the demand in a changing climate, will become a growing challenge in the future.
Енергийният сектор е изправен пред многобройни заплахи от изменението на климата, по-специално от екстремни метеорологични явления и нарастващо напрежение и натиск върху водните ресурси.
The energy sector faces multiple threats from climate change, in particular from extreme weather events and increasing stress on water resources.