natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Констатациите и препоръките на макроикономическия анализ и деветте доклада за оценка на сектора ще бъдат консолидирани, за да се формулира Национална стратегия и План за действие за адаптация към изменението на климата.
The findings and recommendations of the macroeconomic analysis and the nine sector assessment reports will be consolidated to formulate the National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan.
Промяната на климата ще бъде най-голямата движеща сила за българското селско стопанство
Climate change will be the greatest driver of Bulgarian agriculture
Селското стопанство играе ключова, все още неизменна роля в социалноикономическата структура на селските райони в България.
Agriculture plays a key yet disproportionate role in the socioeconomic fabric of rural Bulgaria.
Селскостопанският сектор генерира 4.4% от общата брутна добавена стойност (БДС) и осигурява заетост на 5.8% от работната сила (вторият най-висок процент в ЕС-28).
The agricultural sector generates 4.4 percent of the country's total gross value added (GVA) and provides employment to 5.8 percent of the labor force (second highest rate in EU-28).
В по-общ план страната остава предимно аграрна, макар и селското стопанство да е богато надарено с природни ресурси, то се характеризира с по-ниски доходи, ограничени възможности за заетост, застаряващо население, по-високи нива на бедност (по-голямата част от селското население е в риск от бедност или социално изключване) и последващо различие в социалните и жизнените стандарти между градските и селските райони.
More generally, the country remains predominantly rural, and while the rural space is richly endowed with natural resources, it is marked by lower incomes, limited job opportunities, an ageing farm population, higher rates of poverty (the majority of the rural population is at risk of poverty or social exclusion), and an ensuing urban-rural divide in social and living standards.
Изменението на климата ще бъде важен фактор за бъдещото развитие на българското селско стопанство; първите отрицателни въздействия са вече реални.
Climate change will be a significant factor in future development of Bulgarian agriculture; the first negative impacts are already a reality.
Честотата и интензивността на неблагоприятни климатични събития са се увеличили през последните десетилетия: има три отделни периода на засушаване и се наблюдават по-чести наводнения, причинени от продължителни и интензивни валежи, , но все още трудно се предсказват.
The frequency and intensity of climatic adverse events have increased during the last decades: three distinct periods of droughts have been experienced and more frequent floods caused by prolonged and intense rainfalls are being regularly encountered, yet difficult to predict.
Прогнозата е за увеличаване на температурата от 2°C до 5°C и за значителни промени в моделите на валежи до края на този век.
Temperature increases from 2°C to 5°C and significant changes in precipitation patterns are projected by the end of this century.
Сценариите за изменението на климата за България показват повишена честота на неблагоприятни климатични събития, като по-дълги суши, горещи вълни, силни валежи и наводнения.
Climate change scenarios for Bulgaria indicate an increased frequency of climatic adverse events, such as longer droughts, heat waves, heavy rainfalls, and floods.
Селското стопанство е един от най-уязвимите сектори на българската икономика.
Agriculture is one of the most vulnerable sectors of the Bulgarian economy.
Селскостопанският сектор е силно уязвим от въздействието на изменението на климата, той произвежда необходимата храна, и е основа за икономически растеж, предоставя екосистемни услуги и осигурява жизнена среда за селските общности.
The agriculture sector is highly vulnerable to the impacts of climate change, as a provider of adequate food, pillar for economic growth, deliverer of ecosystem services, and provider of a safe living environment for rural communities.
Българското земеделие е неразривно свързано с климата, тъй като три четвърти от селскостопанската продукция е от земеделски култури.
Bulgarian agriculture is inextricably tied to climate, as three-quarters of agricultural outputs is derived from crops.
Земеделската земя заема една трета от общата площ на България, от която 86% от използваната земеделска площ се използва предимно за отглеждане на зърнени и промишлени култури.
Agricultural land occupies one-third of Bulgaria's total area, from which 86 percent of the utilized agricultural area (UUA) is used mainly to grow cereals and industrial crops.
Доказателство за влиянието на екстремните метеорологични явления и аномалии върху селскостопанската производителност и цялостната икономика е сушата през 2007 г.: когато делът на селското стопанство в БВП спадна до 4,7% в сравнение с 2006 г. (6,2%) и 2008 г. (6,0%).
The impact of extreme weather events and anomalies on agricultural productivity and the overall economy was best witnessed in the drought year 2007: the share of agriculture to the gross domestic product (GDP) dropped to 4.7 percent compared to 2006 (6.2 percent) and 2008 (6.0 percent).
Земеделски култури, които изпитват най-силно въздействие, обикновено са царевица, слънчоглед, плодове и зеленчуци традиционно отглеждани в летния сезон.
The crops that experience the most severe impacts are typically rain-fed crops grown in the traditional summer season, such as maize, sunflower, fruits, and vegetables.
Влиянието на изменението на климата обаче не е равномерно разпределено в българския селскостопански сектор.
However, the impact of climate change is not equally distributed in the Bulgarian agriculture sector.
Като цяло поминъкът на селското население ще бъде засегнат от променящите се климатични условия.
Overall, the livelihoods of rural population will be affected by the changing climatic conditions.
Въздействията от изменението на климата могат да бъдат положителни или отрицателни, но тези, които понастоящем се срещат, са предимно отрицателни.
The impacts of climate change may be positive or negative, but those currently encountered are predominantly negative.
По-важно е, че рискът от въздействие на изменението на климата не е равномерно разпределен.
More important, the risk of the impacts of climate change is not equally distributed.
Регионални различия съществуват по отношение на отрицателни въздействия от засушавания и наводнения, както и различия в уязвимостта, устойчивостта и адаптивния капацитет на населението в селските райони към изменението на климата.
There are regional differences in the likelihood of negative impacts from droughts and floods, as well as differences in the vulnerability, resilience, and adaptive capacity of rural dwellers to climate change.
Тези различия се засилват още повече от ясно изразената биполярна структура на земеделските стопанства и неравномерното разпределение на земите, което е характерно за селскостопанския сектор в България.
These differences are further accentuated by the pronounced dual farm structures and lopsided land distribution that clearly characterize the agriculture sector in Bulgaria.
Освен това биполярните земеделски структури са свързани със значителни разлики в гъвкавостта и адаптивния капацитет:
Furthermore, the bipolar farm structures are associated with substantial differences in resilience and adaptive capacity:
Големите пазарни стопанства имат предимно много специализирани производства и следователно са икономически силно уязвими от честите и продължителни периоди на суша и наводнения, които въздействат върху добивите на реколтата и печалбите на стопанствата.
Large-scale commercial farms mostly have very specialized production systems and are thus economically highly vulnerable to the impact of frequent and long periods of drought and floods upon crop yields and farm profits.
В същото време големите земеделски стопани разполагат с по-добри ресурси за адаптиране: имат достъп до финансиране, и достатъчно средства за инвестиране в изграждане на напоителни системи, за земеделски практики и технологии, устойчиви на изменението на климата.
At the same time, large-scale farmers have better resources to adapt: they have access to financing and thereby sufficient funds are available for investments for the installation of irrigation systems and climate-resilient farming practices and technologies.
Дребните земеделски стопани (полу-пазарни стопанства), са социално и икономически уязвими от неблагоприятни климатични събития, тъй като произвеждат за собствени нужди или за местните общности, живеят в географска и социална изолация.
Smallholders practicing (semi-)subsistence farming are socially and economically vulnerable to adverse climate events, as they are self-sufficient or supplying local communities, while living in geographical and social isolation.
Въпреки това, поради по-разнообразното им производство, по-силните социални отношения и диверсификацията на доходите от дейности извън стопанствата, дребните собственици са склонни да проявяват по-голяма вътрешна устойчивост.
However, due to their more diversified production, stronger social relations, and off-farm income diversification, smallholders tend to display more intrinsic resilience.
Политическата и институционалната среда показват пропуски в адаптирането към изменението на климата
Policy and institutional environment exhibits gaps on climate change adaptation
Обществената осведоменост за адаптирането към изменението на климата в българския селскостопански сектор е ограничена.
Public awareness of climate change adaptation (CCA) in the Bulgarian agriculture sector is limited.
Политиците са се фокусирали изключително върху определянето на мерки за смекчаване изменението на климата в селското стопанство.
Policy makers have exclusively focused on identifying measures for climate change mitigation in agriculture.
Освен липсата на цялостна стратегия за българския селскостопански сектор, няма и конкретно законодателство, което да се занимава с адаптирането към изменението на климата.
Besides missing an overall vision and strategy for the Bulgarian agriculture sector, there is no specific legislation that deals with CCA.
Липсата на системни проучвания за въздействието на изменението на климата върху българския селскостопански сектор и рибарството обяснява това, че като цяло земеделската общност няма достатъчно информация за изискванията за адаптиране към изменението на климата.
Missing systematic studies on the impact of climate change in the Bulgarian agriculture and fisheries sector explain that, overall, the farming community lacks sufficient information on CCA requirements.
Уязвимостта към изменението на климата се засилва от недостатъчните услуги за селското стопанство и от неадекватната информация към земеделската общност за резултати от изследвания, oт политика и от развитието на пазара.
The vulnerability to climate change is worsened by insufficient agricultural extension services and inadequate information flows from results of research, policy, and market developments related to the farming community.
На национално равнище отделните селскостопански сектори се представляват от асоциации и въпреки сравнително голямата мрежа от изследователски институти, недостатъчно разпространение на услуги за селското стопанство водят до пропуски в познанието на земеделските производители за уязвимостта и възможностите за подобряване на устойчивостта спрямо изменението на климата.
While individual sectors of agriculture are represented at the national level by associations and despite a relatively large network of research institutes, the missing agriculture extension services lead to knowledge gaps among the farming community about the vulnerabilities and options to improve resilience to climate change.
В България липсва система за управление на риска в селското стопанство.
Bulgaria is missing a risk management framework for agriculture.
Застрахователният сектор изостава от средната стойност за ЕС-28, като процентът на участие е 2,1% на глава от населението в сравнение с 7,6% за повечето европейски страни.
The insurance sector lags the EU-28 average, with the participation rate of 2.1 percent per capita income compared to 7.6 percent in case of most European countries.
Застраховането в България е ограничено до градушки, докато загубите от суша и наводнения не са покрити.
Bulgarian agriculture insurance is limited to hail, while losses from drought and floods are not covered.
Предвид липсата на достъп до кредити, дребните земеделски стопани се опитват да разнообразят производството си, за да намалят променливостта на приходите, вместо да купуват застраховка.
Given the lack of access to credit, smallholders try to diversify their production to reduce revenue variability, rather than purchase insurance.
Министерството на земеделието, храните и горите (МЗХГ) би могло да се възползва от финансовите ресурси в рамките на Общата селскостопанска политика (ОСП) на ЕС.
The Ministry of Agriculture, Food, and Forestry (MAFF) could benefit from better leveraging the financial inflows under the European Union (EU) Common Agricultural Policy (CAP).
Присъединяването към ЕС откри огромни финансови възможности за българския селскостопански сектор.
Accession to the EU opened tremendous financial opportunities for the Bulgarian agriculture sector.
С реформата на Общата селскостопанска политика (ОСП) от 2013 г. минимум 30% от финансовите средства трябва да бъдат заделени за интегриране на действията за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране.
With the CAP reform 2013, a minimum of 30 percent of the financial allocations need to be earmarked for mainstreaming climate mitigation and adaptation actions.
В етапа на програмиране политиките в България, все още не са адресирани адекватно към рисковете и уязвимостта от изменението на климата.
However, Bulgaria's policy programming has not yet adequately addressed the risks and vulnerabilities to climate change.
Например финансовите средства за трансфер на знания, обучение и консултантски услуги са ограничени.
For example, financial allocations for knowledge transfer, training and advisory services are limited.
Политиците също така са пренебрегнали използването на фондовете за развитие на селските райони за инвестиции в модернизиране и рехабилитация на напоителни системи "извън стопанството".
Policy makers have also abandoned the use of rural development funds to invest in modernizing and rehabilitating ‘off-farm' irrigation systems.
По-същественото е, че близо 55% от българските земеделски производители са извън обхвата на подкрепата от ЕС, тъй като националният праг за получаване на директни плащания е бил определен на 1 хектар.
More importantly, as the national threshold for receipt of direct payments have been set at 1 hectare, nearly 55 percent of Bulgarian farmers fall out of the scope of EU support.
Възможности за включване на действия за адаптиране към изменението на климата
Opportunities for mainstreaming CCA actions
Необходимо е да се предприемат действия за адаптиране както на национално, така и на ниво земеделско стопанство.
Adaptation actions need to be undertaken at both the national and farm level.
МЗХГ ще трябва да поеме водеща роля за подготовка на действия в областта на климата в сектора, като същевременно координира действията със съответните министерства, правителствени организации и заинтересовани страни.
The MAFF will need to take the lead to develop climate action within the agriculture sector, while coordinating with all relevant ministries, governmental organizations and stakeholders.
Присъединяването към политиките и ангажиментите на ЕС и на международната общност е от първостепенно значение.
Alignment with EU and international policies and commitments is of paramount importance.
Комплексният набор от мерки за приспособяване са разделени на хоризонтални и вертикални опции.
There is a comprehensive suite of adaptation measures, divided into horizontal and vertical options.
Хоризонталните опции обхващат целия сектор на селското стопанство, докато вертикалните опции обхващат подсектори на селското стопанство.
Horizontal options cover the whole farming sector while vertical options address subsectors of agriculture.
Таблица 1 по-долу предоставя общ преглед, в доклада се показва как тези опции са приоритизирани на основата на консултации със заинтересованите страни и на анализ на разходите и ползите.
While Table 1 provides an overview, the report shows how these options are prioritized based on stakeholder consultations and a cost benefit analysis (CBA).
Хоризонтални опции за адаптиране
Horizontal Adaptation Options
Изграждане на адаптивен капацитет
Building adaptive capacity
Обучения, разпространение на знания, финансови програми, координация между институциите, разработване и подобряване на мониторинга и оценката, повишаване на знанията за уязвимостта на видовете във вътрешните води.
Trainings, knowledge dissemination, financial programs, coordination among institutions, development and improvement of monitoring and evaluation (M&E), and knowledge enhancement in relation to vulnerabilities of inland water species
Подобряване на осведомеността
Improving awareness
База данни за адаптиране към изменението на климата, образование за изменението на климата, платформа за аквакултури, разработване на системи за наблюдение на риболова.
CCA database, climate change education, platform for aquaculture, and development of observation systems for fishery
Укрепване на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите
Strengthening research, technology development and innovation
Разработване на изследвания за нови сортове култури, провеждане на научни изследвания и проучвания, увеличаване на използването на възобновяеми енергийни източници, иновации в управлението на водите.
Develop research on new crop varieties, conduct research development, increase the use of renewable energy generation, and water management innovations
Управление на риска и правна рамка
Risk management and legal framework
Разработване на програми за застраховане и управление на риска, подобряване на правната рамка в селското и рибното стопанство и аквакултурите във вътрешността.
Develop insurance and risk management programs andimprove the legal framework in agriculture and inland fisheries and aquaculture
Вертикални опции за адаптиране
Vertical Adaptation Options
Опции за адаптиране на производителността на културите
Adaptation options for crop productivity
Регулиране на времето на селско-стопанските операции, отглеждане на термофилни култури, разработване на подходящи напоителни системи, подобряване на управлението на съществуващите гори, подобряване на контрола на вредителите и болестите.
Adjust the timing of farm operations, grow thermophilic crops, develop suitable irrigation systems, improve management of existing woodland, and improve pest and disease control
Опции за адаптиране на добитъка
Adaptation options for livestock
Разработване на системи и механизми за съхраняване на вода в селските стопанства, адаптиране на стопанствата и съоръженията, подобряване на вентилационните и охладителните системи, разнообразяване на животновъдството, запазване на пасищата.
Develop systems and mechanisms for storing water on farms, adapt farms and facilities, improve ventilation and cooling systems, diversify livestock farming, and save existing pastures for grazing
Опции за адаптиране на природните ресурси (ерозия на почвата, опустиняване, недостиг на вода и напояване, рибарство и аквакултури)
Adaptation options for natural resources (soil erosion and desertification, water shortage and irrigation, fisheries and aquaculture)
Увеличаване използването на многогодишни култури, защита на повърхността на почвите; поддържане и възстановяване на структурата на почвата, увеличаване на запасите от органични вещества, използване на машини и технологии за обработка на почвата, подобряване на практиките за управление на водите, премахване на вторичните условия на засоляване, подобряване на управлението на почвите, поддържане и подобряване на съществуващите местообитания на аквакултури.
Increase the use of perennial crops, protect soil surface,maintain and restore soil structure, increase the soils' organic matter reserves,use soil cultivation machines and technologies, improve water management practices, eliminate secondary salinization conditions, improve soil management, and maintain and improve existing aquaculture habitats
България е разположена в един от регионите, които са особено уязвими към изменението на климата, (основно поради увеличението на температурите и екстремните валежи) както и от увеличената честота на промените в климата, свързана с екстремни събития като суша и наводнения.
Bulgaria is situated in one of the regions that are particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase and extreme precipitation) and to the increased frequency of climate change-related extreme events, such as droughts and floods.
Рисковете, причинени от събития, свързани с изменението на климата, могат да доведат до загуба на човешки живот или да причинят значителни вреди, които да засегнат икономическия растеж и просперитета както на национално, така и на трансгранично равнище.
The risks inflicted by climate change-related events may lead to loss of human life or cause considerable damage, affecting economic growth and prosperity, both nationally and transboundary.
Съществува консенсус в научната общност, че изменението на климата вероятно ще увеличи честотата и величината на екстремни метеорологични явления.
Consensus exists in the scientific community that climate change is likely to increase the frequency and magnitude of extreme weather events.
През последните десетилетия тази честота в България е нараснала значително.
Over the past decades, in Bulgaria this frequency has increased significantly.
Най-често срещаните хидрометеорологични и природни бедствия са екстремни валежи и температури, бури, наводнения, горски пожари, свлачища и суши.
The most common hydrometeorological and natural hazards are extreme precipitation and temperatures, storms, floods, wildfires, landslides, and droughts.
Броят на смъртните случаи и жертвите, дължащи се на природни бедствия, е значителен, което показва уязвимост от метеорологичните условия и климата.
The number of deaths and victims due to natural hazards is considerable, indicating weather and climate vulnerability.
Уязвимостта на населението и бизнеса в България от въздействието на изменението на климата се ускорява от относително висока степен на бедност в най-засегнатите райони ,продължаващата концентрация на населението на страната в няколко индустриални и градски района и различните последици от прехода от държавноконтролирана икономика към свободна пазарна икономика.
The vulnerability of Bulgaria's population and businesses to the impacts of climate change is accelerated by a relatively high degree of poverty in the most affected areas, the continuing concentration of the country's population in several industrial and urban regions, and various consequences of the transition from a state-controlled economy to a free-market economy.
Все повече доказателства сочат, че икономическите загуби от бедствия, свързани с метеорологичните и климатичните условия, също нарастват.
A growing body of evidence suggests that economic losses from climate- and weather-related disasters have also been rising.
Научните прогнози показват, че глобалните температури ще се покачат между 1,8°C и 4°C до 2100 г., като температурното увеличение в Европа се очаква да бъде повисоко от прогнозираната глобална средна стойност.
Scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100, with the temperature increase in Europe expected to be even higher than the estimated global average.
Обикновено се очаква увеличението на температурата да бъде по-значимо през летния сезон (от юли до септември).
Generally, the temperature increase is expected to be more significant during the summer season (from July to September).