natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Изменението на климата може да има както пряко, така и косвено въздействие върху всяко ниво на биоразнообразие - гени, видове, съобщества, техните местообитания и екосистеми.
Climate change can have both direct and indirect impacts at all levels of biodiversity-species, communities, their habitats, and ecosystems.
Примери за пряко въздействие върху видовете включват потенциални промени във фенологичните цикли,20 във физиологичните процеси на организмите, в растежа и жизнения цикъл на растения, насекоми и животни в резултат на изменения в продължителността на вегетационния период.
Examples of direct impacts on species include potential phenological changes, physiological changes of organisms' growth, and life cycle of plants, insects, and animals, because of changes in the length of growing season.
Несъответствие на тези жизнени цикли (например опрашители, събуждащи се преди разцвета на растенията, източник на мед) може да доведе до промени в трофичните вериги и във взаимодействието на видовете, което впоследствие да намали производството на екосистемни услуги (в дадения пример - по-малко опрашване води до по-малко посеви и по-малко количество/по-ниско качество на меда).
Mismatch in these living cycles (such as pollinators awakening before the bloom of their honey source plants) can lead to changes in the trophic chains and species interactions, resulting in diminished production of ecosystem services (in the above example, less pollination leads to less crops and smaller quantity/lesser quality honey).
Нарастващите температури и нива на въглероден диоксид могат да доведат до промяна във физиологичните процеси на растителните видове поради поинтензивна фотосинтеза (Европейска комисия 2013г.).
Rising temperatures and carbon dioxide levels may lead to a change in the physiology of the plant species by increasing the intensity of photosynthesis (European Commission 2013).
Допълнителна информация за механизъма от движещи сили, натиск, състояние, въздействие и реакция (ДНСВР) в контекста на климатичните промени е представена в приложение 5.
Additional details on the mechanism of drivers, pressures, state, impact, and response (DPSIR) in the context of climate change are provided in Annex 5.
Най-значимите заплахи на европейско ниво за видовете, които се срещат в България, включват естествено видоизменение на системата; загуба на местообитания, фрагментация и деградация поради човешка дейност; изменение на климата; и инвазивни видове.
The most significant threats, at the European level, to species that occur in Bulgaria include natural system modification; habitat loss, fragmentation and degradation by human activities; climate change; and invasive species.
За сладководните видове основните заплахи са прекомерното водовземане, което често се изостря от нарастваща липса на вода в резултат на климатичните промени, замърсяването и въвеждането на чужди видове.
For freshwater species, major threats include the over-extraction of water, often further exacerbated by increasing water scarcity due to climate change, pollution, and the introduction of alien species.
От гледна точка на секторен натиск, основните заплахи произтичат от земеделието и животновъдството поради тяхното разрастване и по-интензивния характер на селското стопанство, от урбанизацията (включително транспорта, воден сектор и инфраструктурата) и туризма.
In terms of sectoral pressures, major threats come from farming and ranching as a result of agricultural expansion and intensification, urbanization (including transport, water, and infrastructure), and tourism.
21 Класация на стресорите за биологичното разнообразие е представена в Европейския Червен списък.
The ranking of pressures on biodiversity is provided in the European Red List.
Фигура 7 показва, че основните заплахи за биологичното разнообразие произлизат от човешката дейност, която не е непосредствено свързана с изменението на климата.
Figure 7 shows that the major threats to biodiversity result from human activity not immediately related to climate change.
Например, пътната инфраструктура променя местообитанията, като ги фрагментира, следователно ограничава обмена между популациите, правейки видовете по-изолирани и по-уязвими; селското стопанство и аквакултурите усвояват земно/водно пространство от естествени местообитания, за да създадат силно модифицирани местообитания с много ограничено биоразнообразие; интензивното земеделие е източник на заплахи за други съседни екосистеми, напр. пестицидите и репеленитите отслабват и убиват популациите от опрашители; нитратното обогатяване на водите води до тяхната еутрофикацията и деградация.
For example, road infrastructure modifies habitats by fragmenting them, thereby limiting exchanges between populations and making species more isolated and vulnerable; agriculture and aquaculture result in excising land/sea space from natural habitats to create strongly modified habitats with very limited biodiversity; and intensive agriculture is a source of threats to other adjacent ecosystems; for example, pesticides and repellents weaken and kill the pollinator populations, and nitrate enrichment of water resources results in their eutrophication and degradation.
Основни заплахи на европейско ниво за видовете, които се срещат в България
Major threats at the European level to species occurring in Bulgaria
Макар не винаги пряко свързани с климатичните промени, някои от горните въздействия съвпадат с фактори, които причиняват изменение на климата (напр. изпускане на емисии на метан поради интензивно животновъдство) или намаляват устойчивостта на екосистемите към климатични промени (т.е. по-малката площ на местообитанията намалява миграционния капацитет на специализирани видове (стенобионти), които могат да оцелеят единствено в тесен диапазон на температури и влага, и ако условията са нарушени, съществува опасност да изчезнат).
While not always directly related to climate change, some of these impacts coincide with climate change triggering (for example, release of methane greenhouse gas (GHG) from intensive livestock breeding) or reducing the ecosystems' resilience to climate change impact (that is, the smaller size of habitats reduces the migration ability of specialist (stenobiont) species that require a narrow range of temperature and moisture and, if disturbed, are in danger of extinction).
Обратно, опазването на биологичното разнообразие може да има положителна корелация с ограничаването на изменението на климата, например чрез улавяне на въглерод в горите или влажните зони или намаляване на замърсяването на въздуха в градска среда чрез зелена инфраструктура.
Conversely, preserving biodiversity can have positive correlation with climate change mitigation, for example, through carbon sequestration in forests or wetlands.
То може да има значително парично въздействие чрез съкращаване на разходите за подобряване на човешкото здраве и подобра околна среда.
It can have significant monetary impact by cutting costs for promoting human health and better environment.
Например, при оценката на Обединеното кралство22 за намаляване на замърсяването на въздуха е установено, че, годишното улавяне на замърсители от екосистемите е на стойност 1.005 млн. британски лири, като 88,4% от стойността се дължи на улавянето на фини прахови частици - PM 2,5.
For example, a U.K. assessment values the annual pollution capture by ecosystems at GBP 1,005 million, with 88.4 percent of the value attributable to the capture of PM2.5 particles.
Тъй като замърсяването на въздуха представлява основен проблем и в България, икономическият потенциал на екосистемите за борба с проблема все още не се използва достатъчно.
With air pollution constituting a major problem in Bulgaria as well, the economic potential of ecosystems to fight the problem is still underutilized.
Следователно АИК е тясно свързано с премахването на друг натиск върху екосистемите и биологичното разнообразие.
Therefore, CCA is closely related to removing other pressures on the ecosystems and biodiversity.
Следва да се отбележи, че опростяването, постигнато чрез всяка класификация, включително тази на фигура 7, води до обединяването на няколко важни аспекта (като изменението на климата и метеорологичните явления) в рамките на един индикатор и имплицитно или индиректно включване на много отношения (като например факта, че изменението на климата може да изостри някои от другите категории на фигура 7 - напр. развитието на транспортните и обслужващи коридори може да доведе до фрагментация, но те също са един от начините за разпространение на инвазивни чужди видове, които могат да мигрират от юг, предвид нарастването на температурите поради изменението на климата).
It is to be noted that the simplifications made by any classification, including the one in Figure 7, lead to pooling of several important aspects (such as climate change and severe weather) within one indicator and the implicit or indirect inclusion of many relations (such as the fact that climate change may exacerbate some of the other categories in Figure 7; that is, the development of transportation and service corridors may lead to fragmentation, but they are also one of the pathways for spreading invasive alien species (IAS) that may migrate from the south as temperatures grow due to climate change).
Следователно, пълното разбиране на тези явления изисква холистичен подход и внимателно обмисляне на междусекторни взаимодействия.
Therefore, the complete understanding of these phenomena requires a holistic approach and careful consideration to cross-sector impacts.
Минали и настоящи метеорологични явления и техните последици, както и предприети в България действия в сектор „Биологично разнообразие и екосистеми"
Past and Present Weather Events and Their Consequences and Response Actions in the BD&ES Sector in Bulgaria
Климатични тенденции, екстремни събития и тяхното въздействие върху биоразнообразието и екосистемите
Climate trends, extreme events, and their impact on BD&ES
Тенденциите по отношение на климатичните елементи в България от края на XIX в. насам показват нарастващи температури през последните десетилетия (в сравнение с основния климатичен период 1961-1990 г.).
The trends of climate elements in Bulgaria from the end of the 19th century show increasing temperatures in the last decades (compared to the basic climatic period between 1961 and 1990).
Тази тенденция е най-ясна в планинските райони.
This trend is most clear in the mountain areas.
Въпреки това, през същия този период в България периодично се наблюдават дълги периоди на много ниски температури през зимата.
However, over the same period, long periods of low temperatures have periodically occurred in Bulgaria during the winter.
Климатът в страната се характеризира с високи температурни амплитуди не само сезонно, но и на дневна база (от 1°C през нощта до 25°C през деня).
The climate of Bulgaria is characterized by high temperature amplitudes not only seasonally but also daily (from 1˚C overnight to 25˚C during the day).
В дългосрочен план, тези метеорологични явления биха могли да имат много по-голямо въздействие върху функционирането и адаптирането на видовете и екосистемите от това на постепенното повишаване на температурата.
These weather events may, in the long term, affect the species and ecosystem functioning and adaptation more than gradual temperature increases.
Сушите се очакват да бъдат най-характерното въздействие в резултат на климатичните промени в Южна Европа, в това число и в България.
Droughts are projected to be the most common impact due to climate change in Southern Europe, including Bulgaria.
23 Неблагоприятните последици върху биологичното разнообразие и екосистемите в резултат на засушаване са много сериозни поради потенциални промени в режимите, напр. през такива периоди българските гори демонстрират по-висок процент на смъртност.
The adverse effects of droughts on BD&ES are very serious because of the potential for regime shifts; for example, during these periods Bulgarian forests experienced higher mortality rates.
Косвените ефекти включват нашествия на вредители и насекоми поради влошаване състоянието и деградация на екосистемите.
Indirect effects include pest and insect outbreaks due to the ecosystem deterioration and degradation.
Промените във водните местообитания в низините могат да бъдат катастрофални - водните тела напълно или почти изцяло пресъхнали, речните легла - променени и много крайречни местообитания - унищожени.
Changes in the water habitats of the lowlands can be disastrous-the water bodies are completely or largely dry, the river beds have been changed, and many riverside habitats destroyed.
Но от друга страна са изградени голям брой нови изкуствени водоеми и напоителни системи и някои растителни съобщества, заедно с придружаващата ги фауна, са ги колонизирали.
Many new artificial water bodies and irrigation systems have been built and some plant communities together with their accompanying fauna have colonized them.
Същевременно, причинените от краткотрайни, но интензивни валежи наводнения се очаква да зачестят.
At the same time, floods caused by short-term, heavy precipitations are happening more frequently.
Подобна рязка динамика между суша и периоди със силни валежи също има негативен ефект върху биоразнообразието и екосистемите.
This very high dynamic between drought and wet periods with heavy precipitations also has adverse effects on wider BD&ES.
В допълнение към температурните екстремуми се очакват все по-чести други свързани с тях явления.
In addition to temperature extremes, other weather-related events are projected to be increasingly frequent.
Те включват наводнения, бури и горски пожари.
These include floods, storms, and forest fires.
Най-големите екологични рискове за биоразнообразието и екосистемните услуги, които биха могли да се свържат с климатичните промени, се отнасят до повишаване на честотата и мащабите на наводнения, сухи периоди, бури и горски пожари.
The highest environmental risks for BD&ES services that may be related to climate change were posed by the increased incidence and severity of floods and dry periods, storms, and forest fires.
Основните въздействия на климатичните тенденции в България върху биологичното разнообразие и екосистемните услуги включват:
Key impacts of climatic trends in Bulgaria and the effects on BD&ES services include the following:
Според модела HadCM2, сезонното повишаване на температурата на въздуха в страната до 2025 г. ще бъде с 1,0°C (зима), 1,1°C (пролет), 1,4°C (лято) и 1,2°C (есен) (Alexandrov 2011 г.).
Seasonal increase in air temperature in the country by 2025, according to the model HadCM2, will have increased 1.0˚C (winter), 1.1˚C (spring), 1.4˚C (summer), and 1.2˚C (autumn) (Alexandrov 2011).
Проявяват се големи сезонни и дневни температурни колебания,25 а това има неблагоприятен ефект върху адаптацията на различните нива на биоразнообразие в дългосрочен план.
Large seasonal and diurnal temperature fluctuations are observed, and this does not act favorably for adaptation of different levels of biodiversity in the long term.
Най-голям спад във валежите се очаква през лятото (10% до 30%), а нивата на зимните валежи се очаква да се повишат с 10% в сравнение с референтния период.
The largest decrease in rainfall is expected in the summer (10 to 30 percent) and winter precipitation is expected to be up to 10 percent higher than in the reference period.
Индексите на климатичните екстремуми, представени от Sillman и колектив (2014 г.), за годишния максимален брой последователни дни с валежи <1 мм и за годишния максимален брой последователни дни с валежи > 1 мм, клонят към подълги сухи периоди и по-кратки периоди на последователни дъждовни дни през годината.
The climate extreme indices, as introduced by Sillman et al. (2014), of the annual maximum number of consecutive days with precipitation < 1 mm and the annual maximum number of consecutive days with rainfall ≥ 1 mm tend to longer dry periods and shorter periods of consecutive days of rainfall over the year.
В RCP2.6 сценария, първите индексни стойности показват увеличение за България и през двата бъдещи периода (2016-2035 г. и 2081-2100 г.) с 2 до 4 дни.
In the RCP2.6 scenario, the first index values show an increase for Bulgaria during both future periods (2016-2035 and 2081-2100) with up to 2-4 days.
Съгласно RCP8.5 сценария, в края на 21 век тези стойности се очаква да се повишат с над 10 дни в сравнение с референтния климатичен период.
According to the RCP8.5 scenario at the end of the 21st century, these values are expected to increase by more than 10 days compared to the baseline climatic period.
От средата на 90-те насам, нивата на годишните валежи по-скоро се покачват в повечето региони на страната, като тенденцията е за увеличаване на броя характерни пролетно-летни конвективни облаци с валежи и гръмотевични бури (Alexandrov, V. (Ed.) 2011 г.).
From the mid-1990s, annual rainfall tends to rise in most regions of the country, with the trend of increasing the number of cases with typical spring-summer convective clouds with rainfall and thunderstorms (Alexandrov 2010).
Получените резултати за анализираните очаквани изменения в стойностите за вегетационния период (средна дневна температура >5,0°C) показват увеличаване на този показател за всички сценарии и за всички бъдещи периоди.
The results obtained for the analyzed expected changes in the temperature values during the growing period (average daily temperature > 5.0˚C) show an increase in the values of the indicator for all scenarios and for all future periods.
За периода 2016-2030 г., в Североизточна и Южна България вегетационният период се очаква да се удължи от 10 на 20 дни спрямо референтния период, а в останалата част на страната - от 20 до 30 дни.
During 2016-2030, the growing period is expected to increase from 10 to 20 days in Northeastern and Southern Bulgaria compared to the reference period and from 20 to 30 days in the rest of the country.
Съгласно RCP8.5 сценария, подобно удължаване се очаква да бъде над 50 дни в по-голямата част от страната.
Under the RCP8.5 scenario, this increase is expected to be over 50 days for most of the country.
Екстремни метеорологични явления
Extreme weather events
Три държави от Югоизточна Европа са сред шестте страни в света, които са найсилно засегнати от екстремни метеорологични събития през изминалата година, като „абсолютните загуби“ се оценяват на 2,383 милиарда щатски долара.
Three Southeastern European states are among the six countries in the world most affected by extreme weather events last year with ‘absolute losses' estimated at US$2.383 billion.
В началото на XXI век България не бе считана за страна засегната от чести наводнения, но от 2005 г. насам това се е променило.
In the early 21st century, Bulgaria was not considered as a country with frequent flood damage, but since 2005 the situation has changed.
В две последователни години - 2005 и 2006 г. - страната претърпява няколко значителни наводнения в резултат на силни локални и регионални валежи .
For two years, 2005 and 2006, there were several significant floods caused by increased local rainfall and precipitation across Europe.
Регулирането на наводненията е една от най-важните екосистемни услуги, а в българските гори и горски екосистеми тя е една от основните цели на стопанисване.
Flood regulation is one of the most important ecosystem services and for Bulgarian forests and forest ecosystems is one of the main management goals.
Над 250.000 ха български гори имат специална водозащитна функция, а основната цел на други 220.000 ха е защита от почвена ерозия (EFA, 2017 г.).
About 250,000 ha of the Bulgarian forests have special water protection functions and another 220,000 ha have protection from soil erosion as their main goal (EFA 2017).
Бурите имат катастрофални поражения, най-вече в иглолистните гори, обикновено доминирани от Picea abies.
Storms with strong winds cause catastrophic windthrows mostly in coniferous forests usually dominated by Picea abies.
Извършеният от Панайотов и колектив (2017 г.) анализ сочи, че за миналия век са наблюдавани най-малко 59 ветровала, които са причинили загиването на всички налични дървета върху площ по-голяма от 1 хектар.
The data analysis by Panayotov et al. (2017) showed that there were at least 59 windthrows that caused mortality of all trees on areas more than 1 ha for the last century.
Подобно на опита на Европа, и в България, от 1960 г. насам се наблюдава зачестяване на подобни проявления.
In Bulgaria, there is an increasing trend of this disturbance after the 1960s, similar to European experience.
Литературни източници (Seidl и колектив, 2014 г.) и експертни анализи ги представят като един от основните рискове за иглолистните гори в Европа и в България и предизвикателство за управлението и стопанисването на горите в бъдеще.
Litterature sources (Seidl et al. 2014.) and expert analysis of this kind of events represent one of the main risks for coniferous forests in Europe and Bulgaria and a challenge for forest management in the future.
Бурите предизвикат промени в структурата на горските екосистеми и съответно, деградация на техните функции, а след ветровал обикновено има опасност от нашествие на короядни бръмбари.
Storms could provoke changes in the structure mainly of forest ecosystems, degradation of ecosystem functioning and, after windthrows, the potential for bark beetle outbreaks.
Горски пожари - Пожарите увреждат не само горските, но и храстовите и тревистите екосистеми, предизвиквайки разрушаването структурата на екосистемите, унищожаването на техния интегритет, но също така могат да предизвикат засилено възобновяване, установявайки нови видове и промени в режимите.
Forest fires affect not only forest, but also shrub and grassland ecosystems, causing degradation of ecosystem structure and destruction of ecosystem integrity; however, they could also stimulate increased regeneration, accommodating new species and regime shifts.
През 2016 г. в България са регистрирани 583 пожара (EFA 2017 г.), обхващащи 6 338,9 ха горска площ.
In 2016, there were 583 registered forest fires in Bulgaria (EFA 2017) affecting 6,338.9 hectares of forest land.
Засегнатите иглолистни гори се простират върху 935,9 ха, от тази площ, широколистните са 4.193,0 ха, смесените - 221,3 ха, а останалите 998,7 ха са изгорели тревни и незалесени горски територии.
The area of the affected coniferous forests is 935.9 hectares, the affected areas with deciduous forests are 4,193 hectares, the mixed forests are 221.3 hectares, and the 988.7 hectares are burned grasses and non-wooded forest territories.
Горските пожари в резултат на естествени причини (и вероятно климатични промени) представляват едва 4% от общия брой горски пожари.
Occurrences of forest fires due to natural reasons (and possibly climate change) represent only 4 percent of the overall number of forest fires.
Следователно, уязвимостта, дължаща се на прякото въздействие на климатичните промени, остава ниска в сравнение с косвените последици от изменението на климата.
Therefore, the vulnerability due to direct climate change impact remains low as compared to the indirect effects of climate change.
Имайки предвид прогнозите за повишаване честотата на екстремни явления , може да се очаква, че най-голяма заплаха за България идва от наводненията, тъй като техният дял на брой жертви и икономически загуби е най-голям.
Considering the projections of extreme events and their frequency, it can be expected that Bulgaria faces the greatest threat from floods that have the largest share of the total number of casualties and economic losses.
Бавното настъпване на засушаване е друг климатичен фактор, който се наблюдава в България.
The slow onset effect of drought is another climatic extreme, which is observed in Bulgaria.
През последните 13 години сушите стават все по-чести и по-интензивни в много от държавите членки на Европейския съюз (ЕС), включително в България.
Over the past 13 years, droughts have become more frequent and more intense in many member states of the EU, including Bulgaria.
Предоставянето на тези услуги по класове може да намерите в приложение 4.
The provision of these services by classes is detailed in Annex 4.