natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Степента на климатично въздействие варира в зависимост от това, къде и как живеем, доколко сме чувствителни към здравните заплахи, доколко сме изложени на въздействията от променящия се климат, и доколко добре ние и общността ни можем да се адаптираме към тях.
Impacts will vary based on where a person lives, how sensitive they are to health threats how much they are exposed to climate change impacts, and how well they and their community are able to adapt to change.
Обединяването на разбирането относно това, как се изменя климатът, с разбирането за това, как тези изменения могат да повлияят върху човешкото здраве, може да даде решения за адаптирането към настоящите и бъдещите изменения на климата и да предложи приоритети за защита на общественото здраве, както и да помогне за идентифициране на съответните пропуски в знанията, неизвестностите, предизвикателствата и възможностите.
Connecting our understanding of how climate is changing with an understanding of how those changes may affect human health can inform decisions about adapting to current and future climate change and suggest priorities for protecting public health and help in identifying the corresponding knowledge-base gaps, uncertainties, challenges, and opportunities.
С течение на времето страната е постигнала значителни подобрения на здравния сектор, но тя все още изостава спрямо повечето страни в ЕС по отношение на основни здравни показатели.
The provision of high-quality and sustainable health and long-term care is an important element of the policy in the field of social protection in Bulgaria.
През същия период от време се е изменил и съставът на здравните разходи..
The composition of health spending has changed during the same time.
През последните 20 години, демографското развитие се е характеризирало с намаляване на населението, нисък коефициент на раждаемост, нисък коефициент на фертилитет, висока степен на смъртност, както и на застаряващо население.
In the last 20 years, demographic development has been characterized by population decline, a low crude birth rate, a low fertility rate, a high mortality rate and an aging population.
Стабилизиращата се политическа ситуация от началото на 2000-те и икономическият подем от средата на 2000-те бяха важни фактори за слабото нарастване на раждаемостта и фертилитета, и за слабото понижаване на смъртността.
A stabilizing political situation since the early 2000s and an economic upsurge since the mid-2000s were important factors in the slight increase of birth and fertility rates and the slight decrease in mortality.
През последното десетилетие детската смъртност и смъртността под 5-годишна възраст са намалявали с 5-6% годишно (абсолютните числа в България са 720 през 2006 г. и 423 през 2016 г.), но въпреки това този показател все още изостава, в сравнение със средните стойности на ЕС (8,5 / 1000 за България и към 3,6 / 1000 за ЕС през 2016 г.), а при подвидовете смъртност степента на подобрение варира съществено.
Although infant mortality has been decreasing by 5 percent to 6 percent a year in the last decade (the absolute numbers in Bulgaria totals 720 in 2006 and 423 in 2016), this indicator is still behind the EU averages (8.5/1,000 for Bulgaria against 3.6/1,000 for the EU in 2016) and the extent of progress varies considerably for mortality sub-types.
Като цяло, един от най-важните рискови фактори за здравето е тютюнопушенето.
One of the most important risk factors overall is smoking.
Не е изненадващо, че в България стандартизираният коефициент на смъртност (СКС/SDR) за свързани с тютюнопушене случаи през 2008 г. е бил два пъти по-висок от средната стойност за ЕС-15.
Unsurprisingly, the average standardized death rate (SDR) for smoking-related causes in 2008 was twice as high as the EU15 average.
Здравната система в България е изправена пред сериозни предизвикателства.
The health system in Bulgaria is facing serious challenges.
Подобно на здравните системи в други страни на ЕС, тя се характеризира с планиране и контрол, ограничени от държавата.
Similar to the health systems in other EU countries, it is characterized by limited statism.
Системата се е развила в пазарни условия, но при значителната роля на държавата, чиито органи носят отговорността за здравните грижи (Popov, 2007 г.).
The system has evolved under market conditions but with a substantial role for the state, the authorities of which have the responsibility for health care (Popov 2007).
Съществува и обществена, и частна форма на собственост върху физическите ресурси и средствата.
Both public and private ownership forms of physical resources and funds exist.
На местно ниво управлението на здравните ресурси и организации се намира под влиянието на регионалните, суб-регионалните и общинските власти.
Regional, sub-regional, and municipal authorities influence the management of health resources and organizations at the local level.
Доставчиците на здравни грижи и професионалните асоциации са автономни участници.
Health providers and professional associations are autonomous players.
Здравната система се финансира от различни източници, а именно здравноосигурителни фондове, държавни и местни бюджети и “out-of-pocket” плащания.
The health system is financed from various sources, namely health insurance funds, state and local budgets, and OOP payments.
Пазарните механизми се прилагат независимо от формите на собственост.
Market mechanisms apply regardless of the forms of property.
Здравните нужди на населението се покриват от задължително здравно осигуряване.
The population and their health needs are covered by compulsory health insurance.
Според едно детайлно проучване за Световната здравна организация (СЗО) и Европейска обсерватория на здравни системи и политики (Dimova и колектив, 2012 г.), здравната система в България е икономически нестабилна.
According to a comprehensive study for the World Health Organization (WHO)/European Observatory on Health Systems and Policies (Dimova et al. 2012), the health system in Bulgaria is economically unstable.
Заведенията за здравни грижи, най-вече болниците, страдат от недостатъчно финансиране.
Health care establishments, most notably hospitals, are suffering from underfunding.
Липсва прозрачна регулаторна рамка за ценообразуване.
A transparent regulatory framework for pricing is absent.
Формирането на цената не се основава на действителни разходи, а на налично финансиране в бюджета на Националната здравноосигурителна каса (НЗОК).
Price formation is not based on real costs, but rather on available funding in the National Health Insurance Fund (NHIF) budget.
Поради монополния статут на НЗОК, пазарните механизми не играят роля в общественото осигуряване, макар че това е било цел на цялостната система на здравеопазване.
Due to the monopolistic status of the NHIF, market mechanisms play no role in public insurance, although this was an objective of the overall health care system.
Понастоящем, голям брой лица не са обхванати от задължителното здравно осигуряване, а пазарът на доброволно здравно осигуряване (ДЗО) е недоразвит.
Today, a great number of individuals are not covered by statutory health insurance, while the voluntary health insurance (VHI) market is underdeveloped.
От 1989 г. насам, здравната реформа е преминала през три етапа.
Health care reform since 1989 passed through three stages.
Първият етап (1989-1996 г.) се характеризира с премахване на държавния монопол в здравната система, създаване на децентрализирана администрация за здравни грижи и с изплуване на идеята за въвеждане на здравноосигурителна система.
The first stage (1989-1996) was characterized by the abolishment of the state monopoly in the health system, building a decentralized health care administration, and the emerging idea for the introduction of a health insurance system.
През втория етап (1997-2001 г.) е въведена новата здравноосигурителна система, чрез важни закони за здравното осигуряване, заведенията за здравни грижи и професионалните организации на лекари и стоматолози.
During the second stage (1997-2001), the new health insurance system was introduced through the landmark laws on health insurance, health care establishments, and professional organizations of physicians and dentists.
През третия етап (от 2002-до момента) е била завършена законодателната основа на здравната реформа, с приемането на нови закони и изменения, и допълнения на съществуващи регулаторни актове.
In the third stage (2002-present), the legislative foundation of the health care reform was completed with the adoption of new laws and amendments and additions of the existing regulatory acts.
Усилията целят намаляване на броя на лицата без покритие за социално здравно осигуряване и гарантиране на финансовата стабилност на системата (основно чрез повишаване на здравноосигурителния принос от 6% на 8%).
Efforts during the third stage aimed to decrease the number of individuals without social health insurance (SHI) coverage and to secure the financial stability of the system (mainly by raising the health insurance contribution from 6 percent to 8 percent).
Но, тези усилия не довеждат до желаните резултати и двете основни цели, определени в началото на процеса на реформата през 1990 г. - подобряване здравето на населението и установяване на здравна система, която да съответства на здравните нужди на населението и да се базира на демократични и пазарни принципи, все още не са осъществени.
Yet the efforts did not lead to the desired results and the two main objectives set out in the beginning of the reform process in 1990 - improving population health and establishing a health system that would correspond to population health needs while being based on democratic and market principles have still not come to fruition.
Въз основа на това, необходимостта от по-нататъшна реформа изглежда дори поголяма, в сравнение с ранните години на 1990-те.
On these grounds, the need for further reform seems even greater than in the early 1990s.
Основното предизвикателство остава подобряване здравето на населението.
The major challenge is improving population health.
Това включва не само подобрени здравни показатели, но и намаляване на неравенствата, свързани със здравето и достъпа до здравни услуги.
This entails not only substantially improving health indicators but also reducing health and access inequalities.
Националната здравна стратегия 2008-2013 г., както и тази за 2014-2020, очертават прилагането на няколко национални целеви програми с фокус върху лечението и превенцията на социално значими болести, повишаване на обществената осведоменост за здравословни начини на живот, подобряване на мрежата за обществено здраве.
The National Health Strategy (NHS) for 2008-2013, as well as the one for 2014-2020, outlined the implementation of several nationally targeted programs focusing on treatment and prevention of socially important diseases, raising public awareness on healthy lifestyles, and improving the public health network.
Найголямото предизвикателство на тази сфера, обаче, е системният мониторинг и регистрация на здравния статус на населението.
However, the biggest challenge in this field is systematic monitoring and registration of population health status to restrict preventable mortality.
Понастоящем системата на здравеопазването се ръководи от три основни приоритета и съответни политики за преодоляване на нарастващите предизвикателства за здравето на българските граждани, а именно: създаване на необходимите здравословни жизнени условия за всеки гражданин през целия живот; развиване и управление на справедлива, устойчива и ефикасна система на здравеопазване, съсредоточена върху качеството и резултатите; укрепване капацитета на общественото здраве.
Currently, the healthcare system is driven by three main priorities and related policies regarding overcoming increasing challenges for Bulgarian citizens' health namely to create necessary healthy living conditions for everyone throughout their lives; develop and manage a fair, sustainable, and efficient healthcare system focused on quality and results; and strengthen public health capacity.
Политиките за опазване и подобряване на здравето се фокусират върху генерирането на дългосрочен икономически растеж на национално и регионално равнище, както и върху осигуряването на ефективно изпълнение на механизми за защита в обществения сектор по отношение на социалното приобщаване и борбата с бедността.
Health protection and health improvement policies focus on generating long-term economic growth at the national and regional levels, but also on ensuring an effective performance of public sector defense mechanisms with regard to social inclusion and fighting poverty.
Националната здравна стратегия за 2020 г. се основава на разбирането за междусекторно сътрудничество, т.е. реализиране на съществуващите възможности за обединяване на усилията на хората, работещи в различните сфери на социално-икономическия живот, но и на регионалните общности, за да се постигнат очакваните резултати за запазване и подобряване на здравето на нацията (HiT профил на България3).
The NHS 2020 is based on the understanding of cross-sector cooperation, that is realizing existing possibilities to unite the efforts of people working in the different spheres of socioeconomic life, but also of regional communities, to achieve expected results in terms of preserving and improving the nation's health (HIT profile of Bulgaria).
За извършване на устойчива реформа политиката за здравни грижи трябва да бъде одобрена от основните политическа партии, представени в Народното събрание, а не ексклузивно, на базата на правителствени концепции, които обикновено се пропускат от следващото правителство.
To make a sustainable reform effort, health care policy should be approved by most of the political parties represented in the National Assembly and not be exclusively based on governmental concepts that are usually omitted by the next government.
Националната важност на здравната реформа изисква за тези решения да има съгласие и широка подкрепа от многобройни поддръжници, включително граждански организации, синдикати, общини, както и от научната общност (Национална програма за развитие: България 2020.).
The national significance of health reform requires that these decisions be agreed upon and widely supported by a large constituent base, including civil organizations, trade unions, municipalities, and the scientific community (National Development Program: Bulgaria 2020).
Всички трудности, с които се сблъсква българската здравна система, усложняват процеса на адаптация към изменението на климата и изискват допълнителни усилия за разрешаване на адаптационни задачи.
All difficulties which the Bulgarian health system faces complicate the process of adaptation to climate change and require additional efforts for resolving of adaptation tasks.
Неклиматични фактори на уязвимостта на здравето към изменението на климата
Non-climatic drivers of health vulnerability to climate change
Някои социално-икономически фактори на човешкото здраве, като доходи, жилище, заетост, образование, пол, начин на живот, могат да доведат до неравномерно разпределение на здравните въздействия на климата, превръщайки се в допълнителни тежести за определени уязвими групи (хора с по-ниски доходи, деца, работещи на открито, възрастни, жени, бездомни, хора с предшестващи хронични заболявания и/или инвалидност и др.).
Some socioeconomic drivers of human health such as income, housing, employment, education, gender, and lifestyle can lead to uneven distribution of climate change health effects, becoming additional burdens for certain vulnerable groups (lower income groups, children, those working outdoors, the elderly, women, the homeless, people with a pre-existing illness and/or disability, and so on).
На този етап, българските здравни услуги трудно отговарят на предизвикателствата по отношение на застаряващото население, развитието на медицинската технология, растящите нужди на населението от качествен живот, а оттук и от качествено здравеопазване.
At this stage, Bulgarian healthcare services are unable to meet the challenges of an aging population, the continuous development of medical technology, and the increasing demands of the population for quality of life, and hence, for quality healthcare.
България продължава да бъде една от страните с найвисока смъртност в ЕС и най-нисък прираст на населението.
Bulgaria continues to be one of the countries with the highest mortality rates in the EU and the lowest population growth.
Демографските процеси в България се характеризират с устойчива низходяща тенденция и застаряване на населението.
As a whole, the demographic processes in Bulgaria are characterized by a persistent downward trend in population and ageing.
Докладва се и за неблагоприятна тенденция по отношение на работната сила - намалява абсолютният брой на хората в трудоспособна възраст, при значително нарастване на относителния дял на възрастните работници.
An unfavorable trend in the labor force is also reported - the absolute number of people within working age is declining in a situation of significant increase in the relative proportion of elderly workers.
Данните от представително проучване сред населението на психичното здраве показват, че 22% от анкетираните са имали през живота си психиатрични разстройства , а около 25-30% от случаите на контакт със здравната система са включвали ментални заболявания.
Data from a representative survey of mental health among the population showed that 22 percent had a psychiatric disorder in their lifetime and in about 25 to 30 percent of the cases, contact with the health system included mental maladies.
Предоставяните здравни грижи на деца все още не отговарят на средните за ЕС.
The healthcare provided for children does not yet correspond to the EU average.
Независимо от положителната низходяща тенденция, според публикацията "Здраве" на Националния статистически институт за 2015 г. индикаторът за детска смъртност, отчитащ 9.4 %о през 2010 г., все още е над стойностите за другите страни на ЕС .
Despite the positive downward trend, the infant mortality indicator counting 9.4 promille in 2010 is still above the values of that indicator in other EU countries (according to the National Statistical Institute's 2015 paper ‘Zdrave').
Тази ситуация продължава да е така и през 2016 г., със стойност 8,5 %о.
This situation was still the case in 2016 with a figure of 8.5 promille.
Здравният статус на работещото население се характеризира с по-високи нива на рискови условия (наранявания, заболявания, ниска безопасност на труда, стрес), отколкото тези, в ЕС.
The health status of the working population is characterized by higher levels of risk conditions (injuries, illnesses, low safety at work, and stress) than those in the EU.
Въпреки, че общият брой на инцидентите и загубените календарни дни е намалял значително, инцидентите с фатален край нарастват обезпокояващо.
Although the total number of accidents and lost calendar days has significantly declined, the increase in accidents with fatalities is alarming.
В структурата на разходите за финансиране на здравеопазването съществуват значителни проблеми.
Significant problems exist in the system and structure of costs spent to finance health care.
През 2010 г. публичните разходи за здравеопазване в страната са възлизали само на 4.3% от БВП.
In 2010, public spending on healthcare in the country accounted for only 4.3 percent of GDP.
По отношение на този индикатор България все още заема едно от последните места сред държавите членки на ЕС.
With respect to this indicator, Bulgaria still occupies one of the last places among the 27 Member States of the EU.
Според доклад на Световната банка, България има най-висок дял плащания със собствени средства като процент от общите здравни разходи.
According to a report by the World Bank, Bulgaria has the highest proportion of own resources payments as a percentage of total health expenditure.
Този факт, както и екстремно ниските доходи на населението, представляват сериозен проблем по отношение достъпа на гражданите до здравни услуги.
That fact, as well as the extremely low incomes of the population, pose serious problems for the citizens, access to health services.
Друг, от основните проблеми в българската система на здравеопазване през последните няколко години, е свързан с незаконни плащания, които не само нарушават фундаментални принципи и ценности на съвременното българско общество, но също така увеличават социалното бреме върху населението4.
One of the main problems in Bulgaria's healthcare system over the past few years has been linked to illegal payments, which not only violate fundamental principles and values of contemporary Bulgarian society but also increase the social burden on the population.
Очертаната картина на неблагоприятно ниво на общественото здраве се дължи не само на описаните социално-икономически детерминанти (ниски доходи, бедност, социално изключване), но също и на факта, че българското население е „обременено" с множество здравни рискови фактори.
The outlined picture of the unfavorable level of public health is due not only to the described socioeconomic determinants (low income, poverty, social exclusion), but also to the fact that the Bulgarian population is ‘burdened' with multiple health risk factors.
Резултатите от редица проучвания дават основание да се счита, че в страната има: приблизително 30% пушачи (по данни от Европейското здравно интервю, 2014 г., проведено от Националния статистически институт [НСИ]); средно около 40% мъже и жени на възраст 15+ със свръхтегло; около 10% хора, употребяващи алкохол ежедневно; поне 345000-360000 български граждани на възраст 15-60 години с поне еднократна употреба на наркотици през живота си; две трети от населението с ниска физическа дейност; около 30% пациенти с хипертония.
The results of a number of studies provide grounds to consider that, in the country there are approximately 30 percent smokers (according to data from the European Health Interview Survey (EHIS) 2014, conducted by the National Statistical Institute [NSI]);); on average about 40 percent men and women ages 15 and older are overweight; about 10 percent people with daily drinking of alcohol; about 345,000 to 360,000 Bulgarian citizens from 15 to 60 years have at least one drug use in their life; two-thirds of the population have low physical activity; and about 30 percent are hypertensive patients.
Сериозен проблем е пушенето на ранна възраст.
A serious problem represents smoking at a young age.
Едно проучване, проведено през 2008 г. сред ученици на възраст 13-15 години е установило, че пушачите са били 28.2%.
A survey conducted in 2008 among students age 13 to 15 years found that smokers were 28.2 percent.
В 21.2% от случаите децата са запалили първата си цигара преди 10-годишната си възраст.
In 21.2 percent of the cases children have lit their first cigarette before reaching the age of 10 years4.
Според „здравния потребителски индекс” на ЕС, България заема последното място сред 35 страни (държави - членки и кандидат членки на ЕС)5.
According to the EU ‘health consumer index' Bulgaria occupies the last position amongst 35 countries (Member States of the EU and candidate countries).
Препоръки свързани с раздел 1.1: Съществува остра нужда от комплексно оздравяване на българската здравна система, така че да се намали нейната чувствителност към проявите на изменящия се климат и да бъде достигнат максималния капацитет за адаптация.
Recommendations related to sub-chapter 1.1: There is an acute need for complex convalescence of the Bulgarian health system to decrease its sensitivity to climate change manifestations and reach maximum adaptive capacity.
Здравни последици от изменението на климата
Climate Change Health Consequences
Промените на времето и климата, случващи се през последните десетилетия, застрашават човешкото здраве и благоденствие по многобройни начини.
Human health can be influenced by a great number of weather manifestations expressing climate changeability during the last decades.