natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Въз основа предприетия анализ, настоящият доклад идентифицира и коментира три основни вида рискове: риск за инфраструктурата, риск за услугите и риск за природните водни системи.
Based on the analyzes, the report identifies and discusses three major types of risks: risk to infrastructure, risk to services, and risk to natural water systems.
Рисковете могат да бъдат управлявани, в случай че се предприемат своевременно подходящи мерки.
The risks could be managed if appropriate options are implemented on time.
Докладът представя възможни опции за адаптация.
The report presents possible adaptation options.
Същите са групирани в три основни категории.
They are grouped into three main categories.
Опциите в категория „Проектиране, строителство и експлоатация“ се отнасят конкретно за водностопанските системи.
The options under the category ‘Design, construction, and operation' are specific to managed natural water systems.
Другите две категории са относими за целия сектор.
The other two categories are appliacable to the entire sector.
Опциите са представени във фигура 1.
The options are presented in Figure 1.
Тя онагледява подхода за предложение на опции, който се основава на идентифициране на рисковете.
It illustrates the risk-based approach, applied to identify these options.
България е разположена в район, който е особено уязвим на климатичните промени (главно по отношение на повишаване на температурата и необичайно силни валежи) и все по-често срещани екстремни явления в резултат на изменението на климата, като засушавания и наводнения.
Bulgaria is situated in one of the regions that is particularly vulnerable to climate change (mainly through temperature increase and extreme precipitation) and to the increased frequency of climate change-related extreme events, such as droughts and floods.
Произтичащите от това рискове могат да доведат до загуба на човешки живот или да причинят значителни щети, засягащи икономическия растеж и благосъстоянието както на национално ниво, така и в международен план.
The risks inflicted by climate change-related events may lead to loss of human life or cause considerable damage, affecting economic growth and prosperity, both nationally and transboundary.
В научните среди има консенсус, че изменението на климата вероятно ще увеличи честотата и мащабите на екстремните метеорологични явления.
Consensus exists in the scientific community that climate change is likely to increase the frequency and magnitude of extreme weather events.
През последните десетилетия това се наблюдава и в България.
Over the past decades, in Bulgaria, this frequency has increased significantly.
Най-често срещаните хидрометеорологични и природни неблагоприятни явления са екстремни валежи и температури, бури, наводнения, пожари, свлачища и суши.
The most common hydrometeorological and natural hazards are extreme precipitation and temperatures, storms, floods, wildfires, landslides, and droughts.
Броят на смъртните случаи и жертвите на природни бедствия е значителен, което е признак за сериозна уязвимост спрямо метеорологичните условия и климата.
The number of deaths and victims due to natural hazards is considerable, indicating weather and climate vulnerability.
Уязвимостта на българското население и предприятия спрямо климатичните промени се усилва допълнително поради относително високия процент на бедност в най-засегнатите райони, продължаващото съсредоточаване на населението на страната в няколко индустриални и градски района и различни последици в резултат на прехода от контролирана към пазарна икономика.
The vulnerability of Bulgaria's population and businesses to the impacts of climate change is accelerated by a relatively high degree of poverty in the most affected areas, the continuing concentration of the country's population in several industrial and urban regions, and various consequences of the transition from a state-controlled economy to a free-market economy.
Все повече доказателства сочат, че икономическите загуби от метеорологични и климатични природни бедствия също се увеличават.
A growing body of evidence suggests that economic losses from climate- and weather-related disasters have also been rising.
Научните прогнози сочат, че в световен мащаб температурите ще се повишат с 1,8°C до 4°C към 2100 г., като за Европа се очакват по-значителни повишения в сравнение с глобалните средни стойности.
Scientific projections indicate that global temperature will rise between 1.8°C and 4°C by 2100, with the temperature increase in Europe expected to be even higher than the estimated global average.
Като цяло, повишаването се очаква да е позначително през летния сезон (юли-септември).
Generally, the temperature increase is expected to be more significant during the summer season (from July to September).
Наличните сценарии за изменение на климата в България предвиждат тенденция на увеличаване на честотата на екстремните събития и бедствия, което се потвърждава от все по-често срещаните интензивни валежи, топли и студени вълни, наводнения и суши, ураганни ветрове, горски пожари и свлачища.
According to the available climate change scenarios for Bulgaria, there is a trend toward increased frequency of extreme events and disasters, as demonstrated in frequent occurrences of heavy rainfalls, heat and cold waves, floods and droughts, hurricane winds, forest fires, and landslides.
Очакваните климатични промени ще засегнат биоразнообразието, сухоземните и водните екосистеми, както и водните ресурси, селското и горското стопанство.
Biodiversity, land and aquatic ecosystems, as well as water resources, agriculture, and forestry sectors are expected to be affected by the anticipated changes.
Те също така биха имали въздействие върху обществото и неговите граждани, както и върху икономиката като цяло.
These changes would further affect society and its citizens as well as the economy as a whole.
Предвид различните степени на излагане, съществуващи слабости и капацитет за приспособяване, въздействията от изменението на климата не засягат по един и същи начин всеки човек и територия.
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities.
Рисковете са по-големи за тези обществени прослойки и икономически отрасли, които са по-слабо подготвени и по-уязвими.
The risk is greater for the segments of the society and businesses that are less prepared and more vulnerable.
Настоящият доклад има за цел да определи уязвимостта на сектор „Води“ от изменението на климата в България и да идентифицира адекватни адаптационни опции.
This report aims to inform on vulnerabilities to the Bulgarian water sector and identification of adequate climate change adaptation options.
Докладът е част от набор от девет отраслови доклада за оценка, разглеждани в рамките на програмата за подпомагане на адаптирането към изменението на климата в България, която ще формира основата за националната стратегия и план за действие за адаптация към изменението на климата.
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan (NCCAS).
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори и е разделен на три части: i) част първа от доклада (глава 1) се съсредоточава върху оценката на рисковете и уязвимостта на изменението на климата; ii) част втора включва анализ на пропуските в политическия, правния и институционалния контекст (глава 2); и iii) част трета се фокусира върху идентифицирането и приоритизирането на опциите за адаптиране.
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: a) part one of the report (Chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment; b) part two comprises a gap analysis of the policy, legal and institutional context (Chapter 2); and c) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Тази секторна оценка бе направена през март - ноември 2017 г. като комбинация от количествен и преди всичко качествен анализ.
This sector assessment was carried out during March - November 2017, as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Бяха организирани няколко семинара като част от текущия процес на консултации, внасяйки богат опит от различни заинтересовани страни.
Several workshops have been organized as part of an ongoing consultation process, bringing in the wealth of expertise of various stakeholders.
Докладът използва термините и определенията за риск, уязвимост и опции за адаптиране, въведени от AR5 на WGII (IPCC, 2014).
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by Working Group II (WGII), Assessment Report 5 (AR5) (IPCC 2014).
Рискът от свързаните с климата въздействия е резултат от взаимодействието с уязвимостта и излагането на климатичните заплахи.
Risk of climate-related impacts results from the interaction of climate-related hazards with vulnerability and exposure.
Промените в климатичната система (лявата страна на фигура 4) и социалноикономическите процеси, включително адаптиране и смекчаване (дясната страна на фигура 4), са двигатели на рисковете, излагането на опасности и уязвимостта.
Changes in both the climate system (left side in Figure 4) and socio-economic processes, including adaptation and mitigation (right side in Figure 4) are drivers of hazards, exposure, and vulnerability.
Като страна-членка на ЕС, България управлява водните си ресурси съгласно Рамковата директива за водите2, Директивата за наводненията3 и други политики на ЕС в областта на околната среда.
As a European Union (EU) Member State, Bulgaria's water resources are managed according to the EU Water Framework Directive (WFD), the EU Floods Directive, and other EU environmental policies.
Рамковата директива за водите не ползва понятието „воден сектор“.
The WFD does not refer to the notion of ‘water sector'.
Тя дефинира водни обекти (повърхностни и подземни)- и водни услуги (които удовлетворяват нуждите на домакинства, обществени институции или всякаква стопанска дейност).
It defines water bodies including surface water and groundwater, and it identifies water services, which provide for households, public institutions, or any other economic activity.
Съобразно с това, Законът за водите4 в България дефинира термина „водни услуги“ като „всички услуги за осигуряване на вода за домакинствата, обществените институции и за всяка стопанска дейност чрез водовземане, акумулиране, събиране в резервоари, обработка и доставка на повърхностни или подземни води, както и събирането, отвеждането и третирането с пречиствателни съоръжения на отпадъчните води, които след това се заустват в повърхностни водни тела“.
Accordingly, the Water Act in Bulgaria defines water services as “all services which provide water for households, public institutions or any economic activity, through water abstraction, impoundment, storage, treatment and distribution of surface waters or groundwaters, as well as waste-water collection, removal and treatment through treatment facilities which subsequently discharge into surface water bodies”.
Водните услуги в България се реализират в четири основни отрасъла5:
Bulgaria's water service sector provides water to four major areas of economic activity:
• Водоснабдяване и канализация (водоснабдителните и канализационните системи в населени места);
Water supply and sanitation (urban water supply and sewerage systems);
• Хидромелиорации (напояване, отводняване и защита от вредното въздействие на водите);
Hydro-melioration (irrigation, drainage and protection from harmful effects of water);
• Хидроенергийни системи и съоръжения (техническа експлоатация и поддръжка на язовири и водноелектрически съоръжения);
Hydropower systems and facilities (technical operation and maintenance of dams and hydropower facilities); and
• Рибарство и аквакултури.
Fisheries and aquaculture.
Първите три отрасъла са исторически обособени..
The first three subsectors have been established historically.
Отрасъл „Рибарство и аквакултури“ се появява наскоро с оглед изискването за хармонизиране на законодателство в ЕС.
The fisheries ad aquaculture subsector emerged more recently addressing the requirement of the EU- harmonized legislation.
Той не е предмет на настоящия доклад, а се коментира в доклада за сектор „Земеделие“.
It is not a subject of this report, but of the sector report for agriculture.
Няма ясно изразен отрасъл за водните услуги на промишлеността.
There is no distinct subsector for industrial water use.
В зависимост от конкретната промишленост, тези нужди се удовлетворяват от един или друг оператор в обхвата на първите три отрасъла, изброени по-горе .
Depending on the industrial sector, needs are met by one or another operator of the first three subsectors in the list mentioned earlier.
Освен това няма обособени отделни отрасли за използването на вода за спорт, отдих и лечение.
There are no distinct subsectors for water use for sport, recreation, and medical treatment as well.
Рамковата директива за водите изхожда от основния принцип, че „водата не е обикновен търговски продукт, а по-скоро наследство, което трябва да бъде опазвано, защитавано и третирано като такова“.
The WFD is grounded on the basic principle that “Water is not a commercial product like any other but, rather, a heritage which must be protected, defended and treated as such.”
Оценката на риска и уязвимостта на тези два вида системи е представена в Глава 1 на настоящия доклад.
A risk and vulnerability assessment of these two types of systems is presented in Chapter 1.
Интегрираното управление на водите като ключов аспект се разглежда в Глава 2 заедно с други политики, свързани с водите.
Integrated water management, as an aspect of key importance, is discussed in Chapter 2 together with other water-related policies.
Изхождайки от анализите в първите две глави, Глава 3 предлага конкретни опции за адаптация.
Based on the analyzes in the first two chapters, Chapter 3 suggests adaptation options.
Националната стратегия за управление и развитие на водния сектор от 2012 г. (Стратегия за водния сектор) предоставя най-всеобхватния скорошен анализ на целия воден сектор.
The National Strategy for Management and Development of the Water Sector 2012 (Water Sector Strategy) provides the most comprehensive recent analysis of the entire water sector.
Въпреки че бяха разгледани и използвани редица източници, в някои от случаите информацията се оказа недостатъчна или противоречива.
Although a variety of sources has been reviewed and used, in a number of cases, insufficient or contradicting information was detected.
Авторите на доклада считат, че въпреки тази информационна бариера, направените заключения се основават на достатъчно солидна база.
The authors of this report believe that despite this information barrier, the conclusions are based on a sufficiently solid background.
За разлика от други сектори, водният сектор е изцяло зависим от наличието на ресурс, който предвид своето естество е най-податлив на вариации и несигурност.
Unlike other sectors, the water sector is fully reliant on the availability of a resource, which by nature is most susceptible to variation and uncertainty.
В дългосрочен план, средногодишните възобновяеми пресни водни ресурси на България възлизат на 21,3 км3, от които 20,4 км3 са повърхностни води, а останалите 0,9 км3 - нетен подземен ресурс6.
Bulgaria's total long-term annual renewable water resources amount to 21.3 km3, of which 20.4 km3 is accounted for as surface water and 0.9 km3 as net groundwater resources.
Площта на повърхностните сладководни тела е около 2.000 км2, което се равнява на по-малко от 2% от територията на страната.
The area covered by surface freshwater bodies accounts proximately 2,000 km2, which is less than 2 percent of the country's territory.
Мониторингът на водните ресурси в България се осъществява от НИМХ-БАН7.
The monitoring of the water resources in Bulgaria is performed by the NIMH-BAS.
България е разделена на четири басейнови дирекции (БД): БД Дунавски район, БД Черноморски район, БД Източнобеломорски район и БД Западнобеломорски район (фигура 6).
Bulgaria has four river basin directorates (RBD): Danube River Basin Directorate (DRBD), Black Sea River Basin Directoratte (BSRBD), East Agean River Basin Directorate (EARBD) and West Agean River Basin Directorate (WARBD) (Figure 6).
Общият индекс на експлоатация на пресните водни ресурси показва, че от 1990 г. насам няма стрес върху водната екосистема на България.
The overall Freshwater Exploitation Index shows that since 1990 there has been no stress on the Bulgarian aquatic ecosystem.
България се отличава с относително големи количества пресни водни ресурси в сравнение с други европейски страни както по абсолютен обем, така и на човек от населението (MOEW and EEA, 2016 г.).
Compared to other European countries, Bulgaria has relatively significant freshwater resources, both in absolute terms as well as on per capita basis (MoEW and EEA 2016).
Но тези водни ресурси са неравномерно разпределени както по сезони, така и на територията на страната.
However, the water resources are unevenly distributed throughout the country and by season.
Ако бъдат разделени по райони за басейново управление, е видно, че възобновяемите водни ресурси са неравномерно разпределени (таблица 1).
If broken down by river basin district, it becomes apparent that the renewable water resources are unevenly distributed (Table 1).
Общо две трети от повърхностните водни ресурси се генерират в Източнобеломорски и Дунавски район за басейново управление, а именно 36% в БДИР и около 33% в БДДР.
Two-thirds of surface water resources are generated in the East Aegean and Danube River Basin District, with 36 percent being generated in the East Aegean and some 33 percent in the Danube River Basin District.
Съществена част от общия отток се генерира в Западнобеломорски район на басейново управление с близо 19%, докато Черноморският район допринася за малко над 10%.
With nearly 19 percent, a significant portion of total runoff is generated in the West Aegean River Basin District, while the Black Sea rivers contribute just slightly over 10 percent.
По отношение на качеството на водните ресурси, едва една трета от всички повърхностни водни тела са класифицирани в „добро екологично“ състояние (ПУРБ 2016-2021).
Regarding the quality of the water resources, only nearly a third of surface water bodies meets the objective of a ‘good ecological' water status (River Basin Management Plans [RBMPs] 2016-2021).
Отново, БДЧР е с най-нисък дял - 5%.
Again, the Black Sea River Basin has the lowest rate - 5 percent.
Във всеки района за басейново управление най-често срещаната причина за неуспех да се постигне добро екологично състояние е повишена концентрация на азот и фосфор, както и висока еутрофикация.
In all river basins the most common causes for failure to achieve a good ecological status are increased nitrogen and phosphorus concentrations, and high eutrophication of water.
Заустването на непречистени или недостатъчно пречистени битови отпадъчни води, заустването на недостатъчно пречистени промишлени отпадъчни води и редица селскостопански дейности са често срещани причини за замърсяване на повърхностните водни тела.
Discharge of untreated or insufficiently treated municipal wastewater, discharge of insufficiently treated industrial wastewater, and farming activities are the common reasons of surface water body pollution.
Във всеки район за басейново управление са налице няколко конкретни замърсителя, които не позволяват постигането на добро химическо състояние (таблица 3).
There are some specific pollutants for each river basin, which is the reason for not achieving a good chemical status (Table 3).
Подземните води са с по-добри показатели от повърхностните.
Groundwater bodies perform better than surface water bodies.
На национално ниво, 63% от подземните води (106 от общо 169) са в „добро състояние“ (по смисъла на чл. 4 на Рамковата директива за водите (РДВ) и Раздел 5 на ПУРБ).
At the national level 63 percent (106 of total 169) meet the objective of ‘good status' (described in Article 4 of the WFD and in Section 5 of the RBMPs).
17 водни тела на територията на Черноморския район са класифицирани в „лошо състояние“ поради прекомерни нива на следните показатели: нитрати, ортофосфат, амониеви йони, натрий, хлориди, калций, магнезий, манган, желязо, проводимост.
In the Black Sea River Basin, 17 water bodies were classified as having ‘poor status' due to excessive levels of the following parameters: nitrates, orthophosphate, ammonium ions, sodium, chlorides, calcium, magnesium, manganese, iron, and conductivity.
18 подземни водоизточника на територията на Източнобеломорски район са с лошо химично състояние поради висока концентрация на следните показатели: нитрати, амониеви йони, хлориди, сулфати, манган, желязо, калций, натрий, магнезий, твърдост (обща), окисляване на перманганат, фосфати.
In the East Aegean River Basin, 18 groundwater bodies were classified as having poor chemical status due to higher concentrations of the following indicators: nitrates, ammonium ions, chlorides, sulphates, manganese, iron, calcium, sodium, magnesium, solidity (general), permanganate oxidation, and phosphates.
В Дунавския район 22 водни тела не постигат "добро състояние".
In the Danube River Basins 22 water bodies do not achieve ‘good status'.
Най-добро е положението в Западнобеломорски район, където само 6 водни тела са класифицирани в „лошо състояние“.
Best performing is the West Aegean River Basin, where only 6 water bodies were classified as having a ‘poor status'.
Около 90% от иззетата вода идва от повърхностни водоизточници (таблица 5).
About 90 percent of abstracted water comes from surface water bodies (Table 5).
За периода 2007-2015 г. се наблюдава равномерно намаляване на обемите иззета вода.
In the period 2007-2015 there was a steady reduction in the volumes of abstracted water.
Иззетите обеми от повърхностни водоизточници са намалели по-рязко в сравнение с тези от подземни водни тела.
The volumes abstracted from surface water bodies declined more rapidly compared to those from groundwater.
Тази тенденцията се обяснява по-скоро с намаляване на населението, намаляване на промишлеността и неизползването на напоителните системи, а не толкова с повишена ефективност на водовземане.
This trend is, however, mainly due to the decline of the population, set back in the industry, and destruction of irrigation systems, and not so much due to an increase in water-use efficiency.
Наблюдаваните минимални стойности за 2014 г. се дължат на по-малко напояване, поради честите валежи през годината.
The observed minimum in 2014 is due to smaller volumes used for irrigation because of higher precipitation.
Разпределението на използваната вода по сектори за периода 2010-2015 г. е представено в таблица 6.
Distribution of water use by sectors for the period 2010-2015 is presented in Table 6.
Най-голям процент вода е използвала индустрията - 87%, следвана от селското стопанство и напояването - 7% и водоснабдяване на домакинствата - 6%.
The biggest share of water use is assigned to industry - 87 percent, followed by agriculture and irrigation - 7 percent and for domestic water supply - 6 percent.
Голямо количество вода се използва за енергетика, но при нея нетното потребление (разликата между иззета вода и вода, която не се връща обратно към източника) е ниско.
There is a huge volume used for energy, but the net consumption (the difference between abstracted water and water not returned to the source) is low.
При напояването е точно обратното.
For irrigation, this is the opposite.
Именно нетното потребление се взема предвид при оценката на недостига на вода.
This is the net consumption that counts to evaluate water scarcity.
Ако обемите за охлаждане при производството на електроенергия бъдат изключени, процентите се променят, а именно - за индустрия ще бъдат 51%, следвана от напояване (27%) и водоснабдяване на домакинствата (22%).
If water for cooling in energy generation is excluded, industry will have 51 percent, followed by irrigation (27 percent) and domestic water supply (22 percent).