natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Обхватът на този макроикономически анализ има за цел да информира диалога на високо равнище относно политиките, обосновката за адаптиране (чрез сравняване на разходите за действие с разходите за бездействие) и общите нужди и потенциалните механизми за финансиране.
The scope of this macro-economic analysis is to inform high-level policy dialogue, on the rationale to adapt (comparing the costs of action with the costs of inaction), and on overall funding needs and potential financing mechanisms.
Тя се допълва от аналитични дейности за информиране на действия на секторно равнище, които също ще бъдат включени в Националната стратегия за адаптация и в плана за действие, включително разбирането на уязвимостта по отношение на климата и приоритизирането на мерките за адаптация въз основа на експертни оценки и анализ на разходите и ползите.
It is complemented by additional work to inform actions at sectoral level that will also feed into the National Adaptation Strategy and Action Plan, including understanding of climate vulnerability and prioritization of adaptation measures, based on expert judgement and cost-benefit analysis.
За целите на анализа е разработена цялостна рамка за икономиката на България така нареченият модел на Изчислимо общо равновесие (ИОР), който е допълнен със сценарии за въздействието на климатичните промени върху земните, горските и водните ресурси.
For this analysis, an economy-wide framework, the so-called Computable General Equilibrium (CGE) model, was developed for Bulgaria and complemented with scenarios of climate change impacts on land, forest, and water resources.
ИОР е от категорията икономически модели, които използват актуални икономически данни с цел оценка на начина, по който дадена икономика би могла да реагира на промени в политиката, технологиите или други външни въздействия, свързани с икономически и неикономически фактори (например реформи в данъчната политика или предизвикани от изменението на климата сътресения).
CGEs are a class of economic models that use actual economic data to estimate how an economy might react to changes in policy, technology, or other external factors linked to economic or noneconomic factors (for example, fiscal policy reforms or climate change-induced shocks).
В настоящия анализ стандартният модел и база данни на GTAP бяха приспособени към българския контекст чрез разработване на модул за използването на водите и земeползването, който да позволи по-детайлна оценка на въздействието на изменението на климата както от секторна гледна точка (тоест с по-прецизно описание на селскостопанските дейности и доколко уязвими са те на изменението на климата), така и от географска гледна точка, тоест при отчитане на въздействието в четирите района на басейново управление на водите в България.
In this analysis, the GTAP standard model and database were tailored to the Bulgarian context by developing a water and land use module to allow estimating the impact of climate change at a more granular level, both from a sectoral point of view (that is, with a finer description of agricultural activities and how vulnerable they are to climate change) and from a geographic point of view (that is, with the consideration of Bulgaria's four river basins).
Това е първият опит за изграждане на интегриран модел за оценка на адаптацията към изменението на климата за България чрез свързване на макроикономически модел с екологични модули.
This is the first attempt to build an integrated assessment model on climate adaptation for Bulgaria, by coupling a macro-economic model with environmental modules.
Специално внимание е отделено на земеделието като един от секторите, които са най-уязвими по отношение на изменението на климата.
There is a particular focus on agriculture as one of the most vulnerable sectors to climate change.
Моделът ИОР може да анализира добре връзката между природните активи като земите и водите, които са уязвими от изменението на климата и първичните фактори за производство в земеделието.
The CGE model can analyze well the link between natural assets such as land and water, that are vulnerable to climate change, and primary production factors for agriculture.
При интерес по отношение на политиките и налична микроикономическа и техническа информация на секторно равнище, моделът може да бъде допълнително подобрен, за да се подобри представянето на уязвимостта на климата и на адаптационния потенциал в други сектори или да анализира въпроси, свързани със смекчаване на въздействието от изменението на климата.
Based on policy interest and available micro-economic and technical information at sectoral level, the model could be further enhanced to similarly improve the representation of climate vulnerability and adaptation potential in other sectors or to analyze mitigation issues.
Това са потенциални посоки за по-нататъшни изследвания.
Those are potential directions for further research.
След това въведение, раздел 2 описва аналитичната рамка и различните стъпки в процеса на разработване на българския модел на ИОР, раздел 3 представя работните хипотези за икономическите и климатичните условия до 2050 г. за целите на референтния (базов) сценарий, а раздел 4 разработва два комплекта политики за адаптация и оценява нетните социално-икономически ползи от тях в допълнение към ползите от икономическия растеж, описани в референтния сценарий.
Following this Introduction, Section 2 lays out the analytical framework and various steps in the development of the Bulgaria CGE model, Section 3 describes the working hypotheses on the economic and climatic conditions to 2050 for a reference scenario (baseline), and Section 4 develops two sets of adaptation policies and estimates their net socioeconomic benefits on top of the economic growth benefits described in the reference scenario.
Модел на ИОР за България: аналитичен преглед
Bulgaria CGE: An Analytical Overview
Като рамка на цялата икономика, моделите на ИОР имат гъвкава математическа структура, която може да помести икономически, биофизични (природни ресурси гори, земя и води) и свързани с климата компоненти, което ги превръща в подходящ инструмент за анализиране на сценариите за потенциалните въздействия на изменението на климата върху икономическия растеж и обосновката/разходната ефективност на стратегиите за адаптация.
As economy-wide frameworks, CGE models have a flexible mathematical structure that can accommodate economic, biophysical (natural resources: forest, land, and water), and climate-related components, making them well-suited tools to analyze scenarios of the potential impacts of climate change on economic growth and the rationale/cost-effectiveness of adaptation strategies.
В допълнение към местните пазарни условия и колебанията на пазрите в световен мащаб, моделът на ИОР за България, разработен за нуждите на настоящия анализ, разглежда и въздействията от изменението на климата върху производителността (например промяната в добива от култури), инфраструктурата (например щети върху сгради и пътища), природния капитал (например по-висока смъртност и ниска производителност на труда).
In addition to domestic market conditions and global market volatility, the Bulgaria CGE model developed for this analysis thus considers the impacts of climate change on productivity (that is, change in crop yield), infrastructure (that is, damage to buildings and roads), natural capital (that is, change in water availability), or populations (that is, increased mortality and lower labor productivity).
Свързани с климата уязвимости по сектори и тяхното използване по модела ИОР
Climate-related vulnerabilities by sector and their representation in the CGE model
Свързаните с климата уязвимости, които е вероятно да засегнат икономическите сектори на България и тяхното представяне по модела ИОР, са показани в таблица 1.
Climate-related vulnerabilities that are likely to affect Bulgaria's economic sectors and their representation in the CGE model are displayed in Table 1.
Таблицата обхваща секторите, разгледани в рамките на консултантските услуги по изготвянето на национална стратегия и план за действие за адаптация към изменението на климата.
The table covers the sectors considered in these advisory services on a National Climate Change Adaptation Strategy and Action Plan.
Не всички канали, чрез които климатичните промени ще повлияят на природните ресурси, населените места и икономическите дейности, могат да бъдат включени в модела поради липса на достатъчно данни.
Not all the channels through which climate change will affect natural resources, human settlements, and economic activities can be captured in the model for lack of sufficient data.
Такъв е например случаят с непазарните въздействия (т.е. как промените в климата ще повлияят върху екосистемните услуги).
This is for instance the case for nonmarket impacts (that is, how climate change will affect ecosystems and their services).
Независимо от частичния обхват, моделът представя въздействията от изменението на климата в секторите, които се считат за най-уязвими спрямо изменението на климата съгласно доклада „Анализ и оценка на риска и уязвимостта на секторите в българската икономика от климатичните промени“ от 2014 г. (МОСВ, 2014 г.) в следните сектори: води (офлайн моделиране), селско стопанство (моделиране чрез функции на щетите) и туризъм (моделиране чрез функции на щетите).
Despite this partial coverage, the model represents climate change impacts in the sectors considered the most vulnerable to climate change as per the 2014 Risk and Vulnerability Analysis and Assessment of the Bulgarian Economic Sectors to Climate Change (MoEW 2014): Water (modelled off-line), Agriculture (modelled through damage functions), and Tourism (modelled through damage functions).
Структурата на моделите ИОР позволява да се оценят „преките“ и „косвените” въздействия от изменението на климата върху секторите на икономиката.
The structure of CGE models enables estimating the ‘direct' and ‘indirect' impacts of climate change on sectors.
„Прекият” ефект се отнася до промяна в наличността или цената на факторите за производство или на общата факторна производителност в даден сектор поради изменението на климата (например начина, по който изменението на климата влияе върху добивите от култури).
The ‘direct' effect refers to a change in the availability or price of the factors of production or in total factor productivity in a given sector due to climate change (for example, how climate change affects crop yields).
„Косвеният” ефект се отнася до промяна в производствената активност на даден сектор, дължаща се на променливо търсене на неговите продукти поради влияние на климата върху сектори с голямо търсене на тази продукция (например по-ниско търсене на енергия поради намалена икономическа активност в други сектори, пряко засегнати от изменението на климата).
The ‘indirect' effect refers to a change in a given sector's productive activity due to a variation in the demand for its outputs because of the impacts of climate on the demanding sectors (for example, how energy demand might be lower because of reduced economic activities in other sectors directly hit by climate change).
Моделите на ИОР се разработват на базата на матрици за „входящи суровини - изходяща продукция“, проследяващи споменатите по-горе междусекторни връзки, което ги прави подходящи за цялостна оценка на въздействията от изменението на климата.
CGE models are developed on the basis of input-output matrices that keep track of the abovementioned inter-sectoral links, which makes them well-suited models for a comprehensive assessment of the climate change impacts.
В настоящия анализ моделът ИОР се използва първо за разработване на базов икономически сценарий (който не отчита изменението на климата и неговото въздействие).
In this analysis, the CGE model is first used to develop the economic baseline (which does not account for climate change and its impacts).
След това базовият сценарий се разширява, за да включи такива въздействия от изменението на климата като загуба на производителност в използването на земя и води, свързана със събития със забавено настъпване и бързо възникващи екстремни събития (наводнения и екстремни температури).
Second, the baseline scenario is expanded to include climate change impacts as productivity loss in land and water use related to slow onset and to rapid onset extreme events (floods and extreme temperatures).
Вместо симулиране на въздействието на отделните природни бедствия, информация за събития със забавено настъпване и такива с бързо настъпване беше въведена в анализа чрез функции на щетите от специализираната литература.
Rather than simulating the impact of individual disaster events, the information on slow onset and rapid onset events was introduced into the analysis through damage functions from the literature.
И накрая са разработени сценарии за адаптация, с които да се анализират разходите и ефективността на действията за намаляване на уязвимостта на икономиката и за повишаване на нейната устойчивост към изменението на климата (вж. фигура 1).
Finally, adaptation scenarios are developed to analyze cost and effectiveness of actions to reduce the vulnerability of the economy and increase its resilience to climate change (see Figure 1).
Резултатите от симулациите включват (промени в) растежа на БВП на България, фискалния и външния баланс, отрасловата добавена стойност и заетостта, като по този начин се предоставя информация за икономическата и екологична устойчивост на прогнозните тенденции в растежа.
The simulation results include (changes in the) Bulgarian GDP growth, fiscal and external balances, sectoral value added, and employment, therefore providing information on the economic and environmental sustainability of the projected growth trends.
Симулациите оценяват каскадния ефект върху цялостната икономика от специфичните очаквани въздействия от изменението на климата, като например спад в добивите от култури, топлинни крайности и по-чести наводнения, каквито са прогнозите за България в рамките на функциите на вредите, и нетните социално-икономически ползи (например по отношение на растеж, търговия и бедност) от мерките за адаптиране към тези рискове.
The simulations estimate the ripple effect on the overall economy from specific projected climate change impacts, such as drop in crop yields, heat extremes, and more frequent floods as projected within the damage functions for Bulgaria, and the net socioeconomic benefits (for example, growth, trade, and poverty) of adaptation measures to these risks.
Анализът също така разглежда въздействието на изменението на климата върху бедността на агрегирано ниво въз основа на прогнозното въздействие върху цените на потребителските стоки (инфлация), търсенето на работна ръка от фирмите и върху заплатите (вж. раздел 3).
The analysis also looks at the incidence of climate change on poverty at the aggregate level, based on the projected impact on prices for consumer goods (inflation), firms' demand for labor, and wages (see Section 3).
В модела ИОР са въведени функции на щетите, които отразяват начина, по който физическите въздействия от изменението на климата оказват влияние върху икономическата активност.
Damage functions are introduced in the CGE model to represent how the physical impacts of climate change influence the economic activity.
Функциите на вредите представляват една или повече взаимовръзки между климатични променливи (обикновено средна температура на въздуха, но понякога също и влажност или брой отоплителни дни) и икономически променливи (потенциални доходи, производителност, природни ресурси и т.н.).
Damage functions are one or more relationships between climate variables (typically, average temperature, but sometimes also humidity or heating degree days) and economic variables (potential income, productivity, resource endowments, and so on).
Тези функции са калибрирани за България въз основа на констатациите, залегнали в актуалната специализирана литература (вж. раздел 2.5).
These functions are calibrated for Bulgaria against the findings from the most recent literature (see Section 2.5).
Структура на анализа по модела ИОР
Structure of the CGE analysis
Моделът е разработен за първи път в статична версия, която да представи текущите икономически условия в България през 2011 година.
The model was first developed in a static version to represent the economic conditions in Bulgaria in 2011.
След това е актуализиран, за да отрази променените икономически условия в България през 2015 г. и да послужи за основа на разработване на динамичен модел.
It was then updated to reflect the current economic conditions in Bulgaria in 2015 and used as a basis for the dynamic model.
В статичната версия на модела инвестициите са фиксирани (на базата на действителните, наблюдавани инвестиции) и са включени в базата данни на модела.
In the static version of the model, investment is fixed (based on actual, observed investment) and its level is found in the model database.
В резултат на това при чисто статичния модел липсва натрупване на капитал - всички стоки и услуги, произведени през съответната година, се потребяват в рамките на същата година (това важи включително за придобиването на инвестиционни стоки) и няма спестени финансови средства за следващ период от време.
As a result, there is no capital accumulation in the pure static model: all goods/services produced in each year are consumed the same year (including to acquire investment goods) and there are no financial resources saved for the next time period.
Натрупването на капитал обаче фигурира при рекурсивния динамичен подход.
However, capital accumulation takes place in the recursive dynamic approach.
През периода 2011-2015 г. натрупването на капитал следва наблюдаваните тенденции съгласно официалната статистика.
In 2011-2015, the capital accumulation followed the observed trends, based on official statistics.
За разработване на базовия икономически сценарий до 2050 г. статичният модел e приложен последователно 35 пъти, за да се постигне кумулативно капиталово натрупване за периода 2015-2050 г., което да е в съответствие с макроикономическите прогнози на Международния валутен фонд (МВФ) или ОИСР (2015 г.).
For the development of the economic baseline to 2050, the static model was run 35 consecutive times to reach a cumulative capital accumulation over 2015-2050 in line with the macroeconomic forecasts by the International Monetary Fund (IMF) or OECD (2015).
Вредите от изменението на климата са моделирани чрез функции на щетите, например намаляване на производителността в определени сектори, настъпващо през 2050 г. въз основа на прогнозни изследвания на ОИСР (2015 г.).
Damages from climate change have been modelled through damage functions, as reductions in productivity in specific sectors, occurring in the year 2050, based on OECD (2015).
Това е стандартен подход, който улавя чувствителни намаления в производствения капацитет, произтичащи от такива последици от изменението на климата като намаляване на добивите от култури, по-малко здрава/намалена работна сила и нанесени вреди на земя/капитали/природни ресурси.
This is a standard approach, which captures tangible reductions to productive capacity, arising from climate change effects such as reduction in yield, less healthy/reduced workforce, and damages to land/capital/natural resources.
Интервенциите в областта на политиките и инвестициите за адаптиране към изменението на климата са анализирани като екзогенни (външни) шокове спрямо базовия икономически модел до 2050 година.
Policy and investment interventions for climate change adaptation are analyzed as exogenous shocks to the model's economic baseline to 2050.
Тези интервенции водят до промени в разпределителната ефективност на наличните ресурси (трудови, капиталови, природни ресурси), а това от своя страна води до нарастване или загуба на благосъстояние, което също е оценявано от модела.
These interventions result in changes in the allocative efficiency of the available resources (labor, capital, and natural resources) that lead to welfare gains or losses, which are also estimated by the model.
Наред с това е важно да се подчертае, че предвид статичната структура на модела, разходите за адаптация към изменението на климата също се оценяват в статична рамка, при която потребителите и фирмите (и правителството) не разполагат с пълна информация за бъдещите въздействия от изменението на климата и нямат никаква възможност за ендогенна (вътрешна) адаптация с оглед запазване на икономическото си благосъстояние през следващите години.
It is equally important to highlight that, given the static structure of the model, the cost of adaptation to climate change is also estimated within a static framework, where consumers and firms (and the government) do not have full information about future climate change impacts, without any possibility to adapt endogenously to maintain their economic welfare in the years to come.
Поради това интервенциите за адаптация се моделират като екзогенни (шокови въздействия спрямо базовите параметри на моделната структура през 2050 г.) - например събиране на фискални приходи за финансиране на публични и частни инвестиции за адаптация.
The adaptation interventions are therefore modelled as exogenous interventions (shocks to the baseline parameters of the model structure in 2050), such as fiscal revenue collection to finance public and private investments for adaptation.
При липсата на ендогенни възможности за адаптиране на потребителите и производителите в тази статична рамка на модела, финансовите нужди за адаптация биха могли да бъдат надценени.
In the absence of endogenous adaptation options for consumers and producers in this static model framework, the financial needs for adaptation could have thus been overestimated.
Ето защо при разработването на динамичния базов сценарий моделът беше подсилен с възпроизвеждане на тенденцията на растеж за България от анализа на ОИСР за световната икономика въз основа на приложения динамичен модел на ИОР (2015 г.).
Therefore, in the development of the dynamic baseline, the model was forced to replicate a growth trend for Bulgaria from a dynamic modelling analysis by the OECD (2015).
По този начин в българския модел на ИОР бяха внесени поведенчески промени по отношение на потребителите и фирмите чрез промяна на техните потребителски и производствени дейности в очакване на бъдещите въздействия от изменението на климата.
In this manner, behavioral changes for consumers and firms by changing their consumption and production activities in anticipation of the climate change impacts were imposed to the Bulgaria CGE model.
Следователно, българският портебител не е късоглед по отношение на поведението си.
The Bulgarian consumer is therefore not myopic in its consumption behavior.
Описание на икономическата структура на модела
Description of the economic model structure
За да се обхванат сложните връзки между физическите и социално-икономическите променливи, стандартният модел GTAP за България беше разширен до интегрирана аналитична платформа чрез добавяне на поземлени, горски и водни ресурси и тяхното използване на подрегионално ниво (например в агроекологичните райони (AEР) и районите за басейново управление (РБ)).
To capture the complex links between physical and socioeconomic variables, the standard GTAP model for Bulgaria was expanded into an integrated analytical platform by adding land, forest, and water resources and their uses at sub regional level (that is, Agro-Ecological Zones [AEZs] and River Basins [RBs]).
Подобен пространствен анализ за икономиката на България на ниво РБ и АЕР се разработва за първи път.
Such a spatial analysis for Bulgaria's economy at the RB and AEZ levels was developed for the first time.
Това представлява напредък в областта на моделирането за България, за реализацията на който бяха необходими редица стъпки, както е описано по-долу.
This advances the modelling literature on Bulgaria, and it required multiple steps as described below.
Математическата структура на ОИР за България почива върху модела GTAP-АЕР, разработен от Lee и колектив (2005 г.).
The underlying mathematical structure is the GTAP-AEZ model that was developed by Lee et al. (2005).