natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Действията, предлагащи дългосрочни ползи, са свързани с дългосрочните материални селскостопански активи, и включват подобрение на съществуващи или планирани активи с цел да се осигури устойчивост спрямо климата (напр. подобрено управление на водите и обновяване на напоителната инфраструктура, което води до ефективно използване на водата за напояване и запазване на влажността на почвите).
Actions offering longer-term benefits are linked to agricultural assets, which frequently have long life spans, and include amendments to existing or planned assets to ensure climate resilience (for instance, improved water management and renovating the irrigation infrastructure, leading to efficient use of irrigation water and conservation of soil moisture).
Ползите могат да бъдат разглеждани и в по-широк социално-икономически и екологичен контекст.
Benefits can also be viewed in terms of the wider socioeconomic or environmental benefits they offer.
Например разработването на по-добри и усъвършенствани системи за ранно предупреждение би допринесло за това селскостопанските производители да могат да предвидят разходите за защита на селскостопанските продукти, както и да реагират по-ефективно на неблагоприятните климатични събития, като по този начин намалят загубите в земеделието и животновъдството, които се дължат на суша, наводнения или други екстремни метеорологични събития.
For instance, developing better and improved early warning systems would contribute to farmers being able to foresee the costs for protecting agricultural products as well as to respond in an efficient manner to unfavorable climatic events, thus reducing the loss of crops and livestock due to droughts, floods, or other weather extreme event.
Спестяването на разходи спомага за стабилизиране на приходите и печалбата на земеделските стопани.
Saving costs helps stabilize the income and revenues for farmers.
АРП за сектора (обяснен по-подробно в приложение 3 към настоящото Приложение) се фокусира върху оценката на меките мерки за адаптиране.
The CBA for the sector (explained in more detail in Annex 3 to this Appendix) focuses on the assessment of soft adaptation measures.
Ползите, получени в резултат на тяхното изпълнение, са най-добре илюстрирани чрез количествено определяне на спестените разходи в основните показатели за ефективност (реколта, добиви на култури, животновъдна продукция, производство на селскостопанския сектор и др.).
The benefits gained as a result of their implementation are best exemplified through the quantification of saved costs in main performance indicators (crop output; crop yield; livestock production; agriculture industry output; and others).
Като се има предвид сложното въздействие на вариантите за адаптиране върху селскостопанския сектор, те не бяха определени количествено в настоящия АРП.
Considering the complex impact of the adaptation options on the agriculture sector, these were not separately quantified in the current CBA.
Прогнозата показва, че средно при реалистичния сценарий +2°C средният паричен поток в ННС е 1,7 млн. евро, а при реалистичния сценарий +4°C - 291,9 млн. евро.
The projection shows that on average, under the +2°C realistic scenario, the total cash flow in NPV is €1.7 million, and €291.9 million under the realistic scenario at +4°C.
При оптимистичния сценарий прогнозният паричен поток в ННС е 26,3 млн. евро при сценария +2°C и 385,5 млн. евро при сценария +4°C.
Under the optimistic scenario, the projected cash flow in NPV is €26.3 million under the +2°C scenario and €385.5 million under the +4°C scenario.
Дори при песимистичния сценарий бъдещият паричен поток в НПП се очаква да възлезе на минус 23,0 млн. евро при +2°C и 198,2 млн. евро при +4°C.
Even under the pessimistic scenario, the future cash flow in NPV is projected at minus €23.0 million at +2°C and €198.2 million at +4°C.
46 ННС на вариант за адаптация се определя от сегашната стойност на прогнозните ползи и разходи.
[46: The NPV of an adaptation option is given by the present value of the estimated benefits and costs.
Ако ННС е повече от нула, това показва, че инвестицията е ефективна и нарастващите ползи от адаптирането надвишават нарастващите разходи за ресурси.
If NPV is more than zero, this indicates that the investment is efficient and incremental benefits of adaptation exceed the incremental resource costs.
Ако ННС е <0 или B/C е <1, тогава мерките за адаптиране не добавят никаква нетна полза за сектора на градската околна среда.
If NPV is <0 or B/C is <1, then the adaptation measures add no net benefit to the Urban Environment sector.
Ако ННС е> 0 или B/C е> 1, тогава добавя положителни ползи.
If NPV is >0 or B/C is >1, then it adds positive benefits.
Положителната стойност на ННС потвърждава, че инвестициите за адаптиране са ефективни.
The positive value of NPV confirms that investments for adaptation are efficient.
Съотношението полза-разходи (B/C) е съотношението на настоящата стойност на ползите към настоящата стойност на разходите.
The benefit-cost ratio (B/C) is the ratio of the present value of benefits to the present value of costs.
Когато съотношението B / C е повече от едно, настоящата стойност на ползите от варианта е по-голяма от сегашната стойност на неговите разходи.
When the B/C ratio is more than one, the present value of the option's benefits is larger than the present value of its costs.]
Както е представено в таблица 14, изчислява се по-висока ННС за сектор селско стопанство при всички сценарии за нарастване на температурата +4°C (реалистични, оптимистични и песимистични).
As presented in Table 14, a higher NPV for the agriculture sector under all +4°C temperature rise scenarios (realistic, optimistic, and pessimistic) is calculated.
Резултатите показват, че само при песимистичния сценарий с +2°C меките мерки за адаптиране са неефективни (ННС е отрицателен с общ паричен поток до 2050 г. от минус 23 млн. евро).
The results indicate that only under the +2°C pessimistic scenario, soft adaptation measures are inefficient (the NPV is negative with a total cash flow until 2050 of minus €23 million).
Това показва, че прилагането на мерките няма да доведе до постигане на положителни резултати при този сценарий.
This indicates that the implementation of measures would not lead to achieving positive effects under this scenario.
При всички други сценарии, при които се прилагат мерки за адаптиране, ННС е положителна, което показва, че инвестициите до 2050 г. са икономически ефективни.
In all other scenarios, where adaptation measures are applied, the NPV is positive, showing that investment until 2050 is economically efficient.
В рамките на текущия анализ, икономическата ефективност на мерките за адаптиране се използва за количествено определяне на ефекта от инвестициите при всеки сценарий.
Within the current analysis, the cost-effectiveness of the adaptation measures is used to quantify the effect of investments under each scenario.
При реалистичния сценарий с +2°C съотношението полза/разход е 1,02 евро (т.е. ползите, постигнати за изразходвано евро) и 3,92 евро при реалистичния сценарий +4°C.
Under the +2°C realistic scenario, the benefit/cost ratio is €1.02 (that is, the benefits achieved per Euro spent), and €3.92 under the +4°C realistic scenario.
Ползата е по-висока при повишаване на температурата с +4°C.
The benefit is higher at +4°C temperature rise.
В този случай ползата е 4,85 евро за всяко евро инвестиция при оптимистичния сценарий и 2,98 евро за всяко евро инвестиция при песимистичния сценарий.
In that case, the benefit is €4.85 per one Euro of investment under the optimistic scenario and €2.98 per one Euro of investment under the pessimistic scenario.
Изчисленията за ННС показват, че инвестициите в мерки за адаптиране са икономически ефективни.
The NPV calculation shows that investments in adaptation measures are economically efficient.
Инвестициите в селското стопанство чрез прилагане на мерки за адаптиране ще имат положително въздействие върху сектора.
Investment in agriculture through implementation of adaptation measures will have a positive impact on the sector.
Изпълнението на предложените варианти за адаптиране в селскостопанския сектор ще изисква значителни усилия, време и ресурси, тъй като много от тях ще трябва да бъдат осъществявани едновременно и в краткосрочен план.
The implementation of the proposed adaptation options in the agriculture sector will require considerable effort, time, and resources as many of them would need to be implemented simultaneously and in the short term.
Във връзка с адаптирането към изменението на климата усилията могат да се разпределят според ролята и отговорностите на публичните институции и на заинтересованите страни.
Efforts in relation to CCA can be divided among the roles and responsibilities of the public institutions and stakeholders.
За наблюдение и оценка на напредъка на реализацията на възможностите или мерките за адаптиране в селското стопанство се използват показатели.
Indicators should be used for monitoring and assessing the implementation progress of the adaption options/measures in agriculture.
Планирането на адаптацията е итеративен процес.
Adaptation planning is an iterative process.
Ключова част от добрата система за МиО е да са налице количествено измерими показатели, които да са SMART (специфични, измерими, постижими, реалистични и навременни).
A key part of a good M&E system is to have quantifiable indicators that are Specific, Measurable, Achievable, Realistic, and Timely (SMART).
Определянето на приемливи показатели за проекти, свързани с изменението на климата, не е лесна задача поради дългосрочния хоризонт на някои от мерките за адаптация и несигурността, свързана с въздействията от изменението на климата.
Determining reasonable indicators for climate change projects is not an easy exercise because of the long-term horizon of certain adaptation measures and of the uncertainty associated with climate change impacts.
Освен това определянето на приемливи показатели за политиката и мерките за адаптиране към изменението на климата изисква наличието на надеждна информация.
Additionally, defining realistic indicators for a CCA policy and measures requires the availability of reliable information.
В каре 6 са очертани критериите за подбор на показатели.
Box 6 highlights the criteria for reviewing indicators.
Съответствие с политиката: показателите трябва да съответстват на политиката, особено на стратегическата цел и възможностите за адаптация;
Policy relevant: the indicators shall be policy relevant, especially toward the strategy target and options
Широко-приемливи и лесно-разбираеми: показателите трябва да бъдат лесни за разбиране и документиране;
The indicator shall be easy to understand and to document
Подходящи за мониторинг, наличните и рутинно събирани данни позволяват показателите да могат регулярно да се актуализират;
Affordable monitoring, available and routinely collected data also ensure that the indicator can be updated regularly;
Обхват и представителност: наборът от показатели трябва да се прилага на секторно равнище и да бъде представителен за мерките в селското стопанство.
The set of indicators needs to apply to sectoral level and be representative for the implementation measures in agriculture
Няколко групи общи показатели са представени в приложение 10 към настоящия доклад.
A few groups of general indicators are presented in Annex 10.
Показателите са индикативни и не включват специфични показатели за почвите, емисиите на парникови газове (ПГ) и други специфични биофизични променливи, наличието на вода, влажността и валежите.
The indicators are indicative and do not include specific indicators for soil matter, GHG emission, and other specific bio-physical variables, water availability, humidity, and precipitation climatic variables.
Следващите стъпки следва да включват определяне на конкретни показатели.
Next steps should include defining the indicators in a more specific manner.
Институциите и основните заинтересовани страни, участващи в адаптирането към изменението на климата, са подробно описани в Глава 3, раздел 3.5.
The institutions and the main stakeholders involved in CCA are described in detail in Chapter 3, sub-chapter 3.5.
Министерството на околната среда и водите (МОСВ) играе водеща роля в опазването на околната среда и определянето на националните политики за климатичните промени, както и координирането на тези политики с ЕС и други международни форуми, а МЗХГ чрез своите агенции и дирекции отговаря за устойчивото развитие на секторите на селското стопанство и аквакултурата, разработва секторни политики и изпълнява планове за адаптационни мерки в тези сектори.
The Ministry of Environment and Water (MoEW) plays the leading role in protecting the environment and setting the national climate change policies, as well as coordinating such polices with the EU and other international forums, while the MAFF, through its agencies and directorates, is responsible for the sustainable development in the agriculture and aquaculture sectors, developing sectoral policies and implementing plans for adaptive measures in these sectors.
МЗХГ трябва да предприеме действия за повишаване на публичната информация и изграждане на капацитет.
The MAFF should undertake actions toward raising public awareness and capacity building.
Приспособяването към изменението на климата изисква увеличаване на капацитета и създаване на ново звено в Министерството, което да отговаря за разработването на секторна политика за адаптация към климата, за координиране с други правителствени институции и основни заинтересовани страни, както и за наблюдение на мерките за АИК.
CCA may require increasing capacity and setting up of a new unit at the ministry with responsibilities to develop sectoral climate adaption policy, coordinating with other governmental institutions and main stakeholders, and monitoring climate adaptation measures.
На местно ниво, общините би трябвало да включат адаптирането към изменението на климата в местни стратегически документи и програми, като общински планове за развитие, градоустройствени планове, програми за опазване на околната среда.
At the local level, municipalities should include CCA into local strategic documents and programs, such as municipal development plans, urban plans, and programs for environment protection.
Екстремните метеорологични събития значително ще увеличат риска от спад в производителността на културите и ще доведат до нарастване на загубите за земеделските стопанства.
Extreme weather events will considerably increase the risk of crop failure and increase agricultural losses.
Забавянето на действията за адаптиране към изменението на климата следователно ще окаже натиск върху селскостопанското производство и производителността на земеделските култури, което ще доведе до намаляване на финансовия капаците на земеделските производители.
Delaying actions for CCA will therefore put pressure on agriculture output and crop productivity, leading to low financial viability of the agricultural producers.
Екстремните събития, свързани с промяна на климата, ще продължат да оказват влияние и върху почвите чрез изчерпване на органичните вещества, което е основен фактор за плодородието им.
Climate change extreme events will also continue to affect soil by depleting organic matter - a major contributor to soil fertility.
Промените в качеството и наличието на водни ресурси също ще засегнат сектора на селското стопанство, включително производството на храни, което ще предизвика недостиг на храни и отрицателен ефект върху продоволствената сигурност.
The changes in the quality and availability of water resources, will also affect the agriculture sector, including food production, leading to food shortages and negative impact on food security.
Това води до допълнителна загуба на доходи и засилва бедността на уязвимите домакинства
This further translates into loss of income and it exacerbates poverty for vulnerable households.
Постигането на координация и взаимодействие между различните сектори е сложен процес.
Coordination and interaction between different sectors (interdependencies) is complex.
За да бъдат тези рискове разбрани по-добре и да се реагира адекватно и своевременно на тях, трябва да е налице подробно и систематично картографиране, което да определи по какъв начин определени рискове предизвикват ефект на доминото в различните сектори.
To better understand and be able to respond adequately and on time, there should be a detailed and systematic mapping that identifies how particular risks create cascading impacts across different sectors.
Нещо повече, изменението на климата влияе и на хората по различен начин в зависимост от социалната, културната и икономическата среда, в която са поставени.
Moreover, climate change also affects people differently depending on their social, cultural and economic background.
Онези, които са заети предимно в селскостопанския сектор, както и възрастните хора с ниски доходи, са по-чувствителни към последиците от климатичните промени.
Those working predominantly in the agriculture sector as well as the elderly, low-income people are more likely to feel the effects of climate change.
Изменението на климата засяга широк кръг от икономически и социални сектори.
Climate change affects a wide variety of economic and social sectors.
То обхваща въпроси, свързани с качеството на водата, въздуха и почвата, градското и селското развитие, земеползването, безопасността на храните, селскостопанското производство и човешкото здраве.
Climate change encompasses issues related to water, air and soil quality; urban and rural development; land use; food security; agricultural production and human health.
Например, наводненията могат да причинят директни щети на земеделски култури, пътища и сгради, което би допринесло за увеличаването на цените на храните и в крайна сметка би имало последици за живота и благосъстоянието на хората.
For example, a flood can cause direct damages to crops, roads for transportation, and buildings, which would contribute to the increase of food prices and would ultimately have effects on people's lives and well-being.
По-високите температури биха предизвикали стрес при животните и биха увеличили нуждата от повече енергия за охлаждане.
Higher temperatures would cause stress on animals and would increase the need for more energy for cooling.
Загубата на биологично разнообразие и промените в екосистемите имат непосредствено въздействие върху отглеждането на селскостопанските култури и животните, следователно отглеждането на нови култури, които са по-устойчиви на изменението на климата и намаляването на стреса при животните от по-високите температури биха имали положителен ефект както за секторите на биоразнообразието, така и за селското стопанство.
Loss of biodiversity and changes in ecosystems have direct effects on crop and animal breeding and, therefore, the introduction of new more climate resilient crops and reductions in stress due to higher temperatures for animals would have positive effects for both biodiversity and agriculture sectors.
Вредителите и болестите представляват значителен риск за земеделието, горското стопанство и биологичното разнообразие.
Pests and diseases pose a significant risk to agriculture, forestry, and biodiversity sectors.
Деградацията на почвите също има отрицателно въздействие както върху земеделието, така и върху горското стопанство.
Soil degradation also has negative impacts on both agriculture and forestry.
Затова са необходими координирани действия за управление на заплахите от инвазия и нашествия от вредители и за опазване на стопанствата, горите и природата като цяло.
Coordinated actions are therefore needed to manage the threats of outbreaks and pests' infestations and to protect the farms, the woodlands and the wider natural world.
Селското стопанство и градското развитие все по-често се разглеждат взаимосвързано.
Agriculture and urban development are increasingly being considered together.
Производството на определени култури (зеленчуци, плодове и билки) в града (например градини на покривите на сгради) би намалило производствените и транспортните разходи, тъй като определени храни ще бъдат произвеждани по-близо до потребителя, като в същото време изграждането на подобни зелени пространствата, които да абсорбират фините прахови частици и да намаляват емисиите на CO2, ще допринесе градската среда да стане по-екологична и по-здравословна.
Producing certain crops (vegetables, fruit and herbs) in the city (for example, on rooftop gardens) would reduce production and transportation costs because certain foods would be produced closer to the consumer and, at the same time, the introduction of such green spaces would contribute to making the cities greener and healthier by capturing dust and reducing the CO2 emissions.
Отглеждането на собствени пресни храни облекчава разходите на домакинствата за храна и намалява обема на енергията, изразходвана за транспорт, охлаждане, преработка и пакетиране.
Growing own fresh food alleviates household expenditures on food and reduces energy spent in transport, cooling, processing and packaging.
Устойчивото управление на рибарството е от съществено значение за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на сектора и на здравословни екосистеми.
Sustainable management of fisheries is essential for ensuring long-term viability of the sector, which supports healthy ecosystems.
Рибарството също е тясно взаимосвързано с туризма и водните развлекателни дейности, (включително любителски риболов, развлекателни плавания, посещения на пристанища, придружаване на рибари по време на риболов и пр.).
Fisheries is also closely related to tourism and recreational activities linked to water and fishing (including angling, boating, visiting harbors, accompanying fishermen when they fish, and so on).
Туристическият риболов и риболовният туризъм осигуряват допълнителни работни места и доходи за местните рибари и за районите с традиции в риболова.
Recreational fishing and fishing tourism provide additional jobs and income for local fishermen and areas with tradition in fishing.
Адаптацията към климатичните промени трябва да бъде интегрирана в съществуващите планове и практики и придружена с координацията между различните заинтересовани страни.
Adaptation needs to be integrated into existing plans and practices, accompanied by better coordination and cooperation among stakeholders.
Адаптацията към изменението на климата по дефиниция е многостранен, многосекторен въпрос.
Adaptation to climate change is a cross-cutting issue.
Мерките за адаптиране към изменението на климата следва да се прилагат като неразделна част от настоящите и планираните бъдещи инициативи и проекти.
CCA measures should be implemented as an integral part of current and planned initiatives and projects.
Постигането на ефективна адаптация изисква възприемане на интегриран подход, който отчита редица социални, икономически и екологични съображения.
Achieving effective adaptation requires the adoption of an integrated approach, which takes account of social, economic and environmental considerations.
Ето защо е необходимо дейности по адаптиране да бъдат предприети в различни сектори и те да включват значителен брой участници от различни професионални области и институции.
Adaptation activities are therefore necessary in a variety of sectors and involve a significant number of actors in various fields and departments.
Участието на широк кръг заинтересовани страни с експертни познания в селскостопанския сектор, включително земеделски стопани, представители на сектора, органи на властта и НПО, е от решаващо значение за разработването на мерки за адаптиране и тяхното прилагане.
The participation of a wide range of stakeholders with expertise in the agriculture sector, including farmers, industry representatives, statutory bodies, and NGOs is crucial for the development of adaptation measures and implementing such measures.
Насърчаването на синергично единодействие между адаптация и смекчаване в селското стопанство ще гарантира по-висока ефективност и ефикасност на политиките.
Action is needed at multiple levels and political, legal, and institutional settings need to be in place to manage the interdependencies.