natgillin/translations-raw huggingface dataset:
По отношение на очакваните промени в режима на валежите е вероятно количеството на валежите да се намали, което да доведе до значително намаляване на общите водни запаси в страната.
In terms of the expected changes in rainfall patterns, a reduction in precipitation is likely, leading to a significant reduction of the total water reserves in the country.
Според наличните сценарии за изменение на климата за България се наблюдава тенденция към увеличаване на честотата на екстремни събития и бедствия, доказателство затова са по-честите случаи на силни валежи, топли и студени вълни, наводнения и суши, ураганни ветрове, горски пожари и свлачища.
According to the available climate change scenarios for Bulgaria, there is a trend toward increased frequency of extreme events and disasters, as demonstrated by frequent occurrences of heavy rainfalls, heat and cold waves, floods and droughts, hurricane winds, forest fires, and landslides.
Очаква се биоразнообразието, сухоземните и водните екосистеми, както и секторите на водните ресурси, селското стопанство и горското стопанство да бъдат засегнати от очакваните промени.
Biodiversity, land and aquatic ecosystems, as well as water resources, agriculture, and forestry sectors are expected to be affected by the anticipated changes.
Тези промени биха повлияли допълнително на обществото и на неговите граждани, както и на икономиката като цяло.
These changes would furthermore affect society and its citizens as well as the economy as a whole.
Въздействията от изменението на климата не засягат всички хора и територии еднакво поради различните нива на експозиция, съществуващите уязвимости и адаптивните възможности за справяне.
Climate change impacts do not affect all people and territories equally due to different levels of exposure, existing vulnerabilities, and adaptive capacities to cope.
Рискът е по-голям за групи от обществото и за сектори на бизнеса, които са по-малко подготвени и по-уязвими.
The risk is greater for the segments of the society and businesses that are less prepared and more vulnerable.
Много вероятно е българското селско стопанство да се изправи пред значителни предизвикателства поради изменението на климата.
Bulgarian agriculture is very likely to face significant challenges due to climate change.
Очаква се сушите и наводненията да се увеличат значително и да доведат до нарастване на отрицателното въздействие върху селското стопанство.
Droughts and floods are expected to increase significantly and lead to increased negative impacts on agriculture.
Селското стопанство допринася значително за българската икономика и се очаква нарастването на уязвимостта му към неблагоприятните климатични събития да засегне поминъкът на много българи.
With the farming sector contributing significantly to the Bulgarian economy and growing agricultural vulnerability to climatic adverse events, it is expected that the livelihoods of many Bulgarians will be increasingly affected.
Поради това селскостопански сектор вероятно ще играе решаваща роля, когато става въпрос за прилагането на ефективни мерки за адаптиране към климата.
Thus, the Bulgarian agriculture sector is likely to play a critical role when it comes to the implementation of effective climate adaptation measures.
Настоящият доклад има за цел да информира за уязвимостта на българския селскостопански сектор и да идентифицира подходящи варианти за адаптиране към изменението на климата.
This report aims to inform on vulnerabilities to the Bulgarian agriculture sector and at identification of adequate CCA options.
Докладът е част от набор от девет секторни доклада за оценка, разглеждани в рамките на програма за подпомагане на адаптацията към изменението на климата за България, които формират основата за Националната стратегия и Плана за действие за адаптация към изменението на климата.
The report is part of a set of nine sectoral assessment reports considered under the climate adaptation support program for Bulgaria, which will form the baseline for the National CCA Strategy and Action Plan.
Докладът следва общата логика и структура, предложени за всички сектори, и е разделен на три части: (1) част първа от доклада (Глава 1) е фокусиран върху оценката на рисковете и уязвимостта на изменението на климата; (2) част втора включва анализ на пропуските в политически, правен и институционален контекст (Глава 2); и (3) част трета се фокусира върху идентифицирането и приоритизирането на опциите за адаптиране (Глава 3).
The report follows the general logic and structure as proposed for all sectors and is divided into three parts: (1) part one of the report (Chapter 1) focuses on the climate change risks and vulnerabilities' assessment, (2) part two comprises a gap analysis of the policy, legal, and institutional context (Chapter 2), and (3) part three focuses on the identification and prioritization of adaptation options (Chapter 3).
Оценката на сектора бе извършена през март - ноември 2017 г. като комбинация от количествен и преди всичко качествен анализ.
This sector assessment was carried out during March-November 2017, as a combination of quantitative and above all, qualitative analysis.
Бяха организирани няколко работни срещи като част от текущия процес на консултации, като се взе в предвид богатия опит на различни заинтересовани страни.
Several workshops have been organized as part of an ongoing consultation process, bringing in the wealth of expertise of various stakeholders.
Докладът използва термините и определенията за а риск, уязвимост и адаптиране, въведени от оценителния доклад (AR5) на работната група (WGII) на МЕГИК (2014 г.).
The report uses the terms and definitions of risk, vulnerability and adaptation options as introduced by WGII AR5 (IPCC 2014).
Рискът от свързани с климата въздействия произтича от взаимодействието на опасностите, с уязвимостта и експозицията.
Risk of climate-related impacts results from the interaction of climate-related hazards with the vulnerability and exposure.
Промените както в климатичната система (лявата страна на фигура 4), така и в социално-икономическите процеси, включително адаптиране и смекчаване (дясната страна на фигура 4), са двигатели на опасностите, експозицията и уязвимостта.
Changes in both the climate system (left side in Figure 4) and socio-economic processes including adaptation and mitigation (right side of Figure 4) are drivers of hazards, exposure, and vulnerability.
Това разбиране разкрива значението на възможностите за адаптация.
This understanding reveals the importance of the adaptation options.
Когато бъдат правилно идентифицирани и приложени своевременно, уязвимостта, опасността и/или експозицията ще бъдат намалени, като по този начин рискът ще бъде смекчен.
When they are properly identified and timely implemented, vulnerability, hazard, and/or exposure will be reduced, and thus the risk will be mitigated.
Селските райони играят важна социално-икономическа роля в България.
Rural areas play an important socioeconomic role in Bulgaria.
Селските райони2 обхващат 53,7% от общата територия на страната и 37,1% от цялото население, което живее предимно в селските райони3.
Rural areas cover 53.7 percent of the total territory and 37.1 percent of the total population live in predominantly rural regions.
Гъстотата на населението в селските райони е 39,3 жители км2, което е по-ниско от средното за ЕС-28 равнище от 52,6 жители/км2 и показва, че са по-слабо населени отколкото в големи градски центрове.
Population density in these predominantly rural areas is 39.3 inhabitants per square kilometer, which is lower than the EU-28 average of 52.6 inhabitants per square kilometer and reflects the significant number (compared to other European Union [EU] countries) of less densely populated, smaller settlements that exist in Bulgaria, rather than large-scale urban centers.
2 През 2010 г. Европейската комисия (ЕК) приема нова типология на регионите на „предимно селски“, „междинни“ и „предимно градски“ въз основа на изменението на използваната по-рано методология на ОИСР
[2: In 2010, the European Commission (EC) agreed on a new typology of predominantly rural, intermediate and predominantly urban regions based on a variation of the previously used Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) methodology.]
3 Статистически информационен бюлетин на Европейската комисия за България, публикуван през април 2016 г. основни данни за 2014 г.
[3: European Commission Statistical Factsheet for Bulgaria published in April 2016 - main figures for 2014.]
Повече от половината от населението в селските райони на България е изложено на риск от бедност или социално изключване.
More than half of Bulgaria's rural population is at risk of poverty or social exclusion.
Ниските заплати и ограничените възможности за работа създават трайни модели на бедност в селските райони.
Low wages and limited job opportunities have created stable patterns of poverty in the rural areas.
Постоянното равнище на дългосрочно безработните, което е почти три пъти повисоко в селските райони, е тревожен показател.
The constant level of the long-term unemployed, which is almost three times higher in the rural areas, is an alarming indicator.
И тъй като доходите в селските райони на България са ниски, разликата с градските райони се задълбочава.
While rural incomes in Bulgaria are low, the gap with urban areas is widening.
БВП на глава от населението в България възлиза на близо 45% от средния за ЕС-28 и около 30 % от този, генериран в градските райони на България.
Gross domestic product (GDP) per rural capita in Bulgaria is approximately 45 percent of the average for EU-28 and around 30 percent of that generated in Bulgaria's urban areas.
Над 51,4% от населението в селските райони се оценява в риск от бедност или социална изолация - най-високата степен на бедност в селските райони в сравнение с останалите държави-членки на ЕС-28.
Over 51.4 percent of the rural population is estimated to be at risk of poverty or social exclusion - the highest incidence of rural poverty in EU-28.
Това е основен проблем, който се дължи на редица фактори, включително: а) високия дял на пенсионерите в селските райони, които са с ниски пенсии; б) ниска производителност (производителността на труда в селските райони на България е най-ниска в ЕС-28) и ниски доходи, които преобладават за малките и полупазарни стопанства; в) липса на възможности за заетост в други сектори (вторични и третични) извън земеделието и горското стопанство.
This is a major concern and continues to be driven by a range of factors, including (a) the high share of rural pensioners retiring with low pensions, (b) low labor productivity (Bulgaria is the lowest of EU-28) and low incomes that prevail in communities of subsistence farmers, and (c) limited employment opportunities in other sectors (secondary and tertiary) outside of agriculture and forestry.
Селските райони в България са изправени пред предизвикателството на бързото намаляване и застаряване на населението.
Bulgaria's rural areas are challenged by the rapid decline and ageing of population.
Основната причина за тази загуба на населението в селските райони е преди всичко отрицателния прираст на населението и емиграцията на селското население от родните му места.
The major reason for this population loss in rural areas lies primarily in the negative population growth and the emigration of the rural population from their birthplaces.
По-специално младите и потенциално активни земеделски стопани постепенно се отдалечават от селските населени места, търсейки работа в градските центрове на България или другаде.
In particular, the youth and potentially active farmers progressively move away from rural settlements, while seeking employment in urban centers of Bulgaria or elsewhere.
Вследствие на постоянната миграция навън населението в селските райони се отличава с неблагоприятен коефициент на възрастова зависимост, при който делът на хората над 65-годишна възраст надхвърля 25% (таблица 2).
Because of steady out-migration, the population structure in the rural areas shows an unfavorable age dependence ratio, as the share of people above 65 years of age is above 25 percent (Table 2).
Смята се, че през периода 2010-2014 г. общото население в селските райони е намаляло с 10%, което е двойно повече от средното за страната от 5%.
It is estimated that during the period of 2010-2014 overall the rural population declined by 10 percent, which is double of the national average of 5 percent.
Населението в трудоспособна възраст се очаква да намалее с 40% през 2050 г.
Furthermore, Bulgaria's working-age population is projected to decline by 40 percent in 2050.
Селското стопанство играе ключова, все още неизменна роля в социалноикономическата структура на селските райони в България.
Agriculture plays a key yet disproportionate role in the socio-economic fabric of rural Bulgaria.
Значително по-голяма част от националната брутна добавена стойност4 (13,6%) и заетостта (33,9%) се генерират в преобладаващо селските райони в България от първичния сектор в сравнение със средните 4,4% и 13,9% съответно в ЕС-28.
A significantly higher proportion of national gross value added (GVA) (13.6 percent) and employment (33.9 percent) is generated in predominantly rural areas in Bulgaria by the primary sector compared to averages of 4.4 percent and 13.9 percent respectively in the EU-28.
Секторът на рибарството и аквакултурите е сравнително малък (под 0,5% от БВП5), но въпреки това осигурява високи нива на заетост на регионално равнище, особено в крайбрежните райони, където има значителен принос за местната икономика.
The fisheries and aquaculture sector is relatively small (less than 0.5 percent of the GDP), but nevertheless it provides high employment levels at the regional level, especially in coastal areas where it has a significant contribution to local economies.
Заетостта в селското стопанство и делът му в общата заетост намалява през периода 2010-2015 г. с 1,1% годишно.
Employment in agriculture and its share in total employment decreased over 2010-2015 by 1.1 percent annually.
През 2015 г. 5,8% от общото население е заето в селското стопанство в сравнение с 4,2% в ЕС-28.
In 2015, 5.8 percent of the total population was employed in agriculture compared to 4.2 percent in EU-28.
Според изследването за структурата на земеделските стопанства от 2013 г. общият размер на използваната земеделска площ (ИЗП) в България е около 4,65 милиона хектара, което представлява приблизително 42% от общата територия на страната.
According to the 2013 Farm Structure Survey (Eurostat 2015), the total area of utilized agricultural area (UAA) in Bulgaria is around 4.65 million hectares, representing approximately 42 percent of the total territory.
Между 2007 г. и 2013 г. делът на напояваната ИЗП в България се е увеличил значително (с 35,8%); в същото време общата напоявана площ представлява едва 3,4% от общата използвана земеделска площ, което е по-малко от средните за ЕС 5,8%.
Between 2007 and 2013 the share of the irrigated UAA significantly increased by 35.8 percent; however, total irrigated land was only 3.4 percent of the total UAA, less than the EU average of 5.8 percent.
През 2013 г. от общата ИЗП:
In 2013, of the total UAA:
70,5% (3,27 млн. хектара) е обработваема земя: житните култури, особено пшеницата и лимец, както и царевицата са културите с най-голямо значение; зеленчуци и градинските продукти също са от значение;
70.5 percent (3.27 million hectares) was arable land: cereal grains, particularly wheat and spelt, as well as grain maize are the most important crops; field-grown vegetables, and horticultural products are also important;
27,3% (1,27 млн. хектара) са постоянни пасища и ливади;
27.3 percent (1.27 million hectares) was permanent grassland and meadow;
2,0% (95.000 хектара) са трайни насаждения, главно овощни градини и лозя; и
2.0 percent (95,000 hectares) was permanent crops, notably orchards and vineyards; and
0,1% (5.200 хектара) са зеленчукови градини, които се определят като малки парцели обработваема земя или парцели с трайни насаждения за отглеждане на продукция, предназначена главно за собствена консумация.
0.1 percent (5,200 hectares) was kitchen gardens: these are defined as small plots of arable l and or permanent crops growing products intended mainly for own consumption.
4 Брутна добавена стойност (БДС) е базов контекстен показател за структурата на икономиката, който се изчислява от Евростат за всички държави-членки на ЕС и се определя като стойност на продукцията (по базисни цени) минус стойността на междинното потребление (по цени на купувача).
[4: GVA is a baseline context indicator for the structure of the economy that is calculated by Eurostat for all EU Member States - it is defined as the value of output (at basic prices) less the value of intermediate consumption (at purchasers' prices).]
5 Съгласно данни от Междинната оценка на Оперативната програма за Рибарство и аквакултури в България (20072013), Окончателен доклад
[5: According to data of the Interim Assessment of Operational Program for development of Fisheries Sector in Bulgaria (2007-2013), Final Report]
След 2007 г. животновъдството в България отбелязва значително намаление, общия брой животни намаляват.
Since 2007, livestock production in Bulgaria has shown a significant decrease in the total number of animals.
През 2013 г. общата гъстота на селскостопанските животни в ЕС-28 се е равнявала на 0,7 животински единици (ЖЕ) на хектар от ИЗП; при пасищните животни гъстотата достига 1,0 ЖЕ на хектар.
In 2013, the total livestock density in EU-28 equaled 0.7 livestock unit (LU) per hectare of UAA; the grazing livestock density reached 1.0 LU of grazing livestock per hectare.
От всички 28 страни-членки на ЕС България, Словакия и балтийските страни регистрират най-ниска обща гъстота на животните (равна или по-ниска от 0.3 ЖЕ/ха).
Across EU-28, Bulgaria, Slovakia and the Baltic countries registered the lowest (equal or less than 0.3 LU per hectare) livestock densities.
Тези страни имат най-ниски нива на гъстота при пасищния добитък със стойности равни или по-малки от 0,5 ЖЕ/ха6.
These countries also reported the lowest grazing livestock densities with the values equal to or less than 0.5.
Тези тенденции са отразени както в разпределението на земеделските стопанства по видове (таблица 3), така и в компонентите на селскостопанска продукция средно за последните години (фигура 5).
These trends are reflected in both the breakdown of agricultural holdings by farm type (Table 3) and the components of average agricultural output in recent years (Figure 5).
Въпреки значителния селскостопански потенциал средните добиви в българското земеделие са ниски, което показва по-слабо от оптималното използване на производствените фактори.
Despite significant agricultural potential, the average yields in Bulgarian farming are low, underlining a less than optimal use of production factors.
Някои традиционни селскостопански отрасли (като овощарство, зеленчукопроизводство и животновъдство) изостават и изпитват структурни затруднения.
Certain traditional agricultural sectors (such as fruit, vegetables, and livestock) are underperforming and experiencing structural difficulties.
Средните добиви на селскостопанска продукция са много пониски в сравнение със съседните на България страни от и извън ЕС (2012 г.): при доматите - 28 т/ха при 60 т/ха в Турция; при слънчогледа - 1,7 т/ха в сравнение с 2 т/ха в Унгария и 4,3 т/ха в Гърция; и при ябълките - 6,7 т/ха при 18,7 т/ха в Гърция, 8,2 т/ха в Румъния и 16,5 т/ха в Турция.
Average agricultural yields are much lower compared to Bulgaria's neighbors within and outside the EU: for tomatoes, 28 ton per hectare compared to 60 ton per hectare in Turkey; for sunflower, 1.7 ton per hectare compared to 2 ton per hectare in Hungary or 4.3 ton per hectare in Greece; and for apples, 6.7 ton per hectare compared to 18.7 ton per hectare in Greece, 8.2 ton per hectare in Romania, and 16.5 ton per hectare in Turkey.
Факторите за по-ниска производителност на българското растениевъдство в сравнение с конкурентите са неефективното използване на суровини, лошите земеделски практики и предизвикателствата, свързани с природните условия.
The key determinants for lower productivity in Bulgarian crops are inefficient usage of inputs, poor farming practices and challenges with natural conditions.
6 Статитика Евростат Статистически данни на Евростат.
[6: Eurostat Statistics.
Агроекологичен показател - животновъдни модели http ://ec. europa. eu/euro stat/statistics-explained/index.php/Agri-environmental_indicator_-_livestock_pattems
Agri-environmental indicator - livestock patterns http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Agri-environmental_indicator_-_livestock_patterns]
В България се наблюдава структурна промяна и концентрация на земеделските земи.
Bulgaria has witnessed a structural transformation and farmland concentration.
Сред основните причини за тази структурна промяна са постепенното консолидиране на стопанствата, модернизацията на технологиите и въвеждането на нова механизация в производството на зърнени култури след присъединяването към ЕС - фигура 6.
Among the main reasons for this structural change are the gradual farm consolidation, modernization of technologies, and introduction of new machinery in cereal production following EU accession Figure 6.
В България са регистрирани 254.410 земеделски стопанства; средният им размер е нараснал от 5,2 хектара през 2005 г. на 18,3 хектара през 2013 г., което е малко над средното от 16,1 хектара за ЕС-28.
There are currently 254,410 registered agricultural holdings in Bulgaria; the average size of agricultural holdings increased from 5.2 hectares in 2005 to 18.3 hectares in 2013, a bit higher than EU-28 average of 16.1 hectares.
Източник: Данни от Изследването на структурата на земеделските стопанства, 2013 г.
Source: Data from Farm Structure Survey 2013.
Селското стопанство в България се характеризира с поляризирана структура на стопанствата.
The Bulgarian agriculture sector is characterized by polarized farm structure.
Делът на малките земеделски стопанства е много по-висок от средния за ЕС-28.
The share of small agricultural holdings is much higher than EU-28 average.
Малките стопанства са важни по отношение на осигуряването на заетост и икономическата активност в селските райони.
Small farms are important in terms of providing employment in rural areas.
Малките стопанства преобладават в необлагодетелстваните и планинските райони, както и в районите с интензивно зеленчукопроизводство, овощарство и тютюнопроизводство.
Smallholders are dominant in the less-favored mountainous areas and in areas with intensive vegetable, fruit and tobacco growing.
Дейността на малките земеделски стопанства е от решаващо значение за опазването на ландшафта и на местната култура.
Smallholders are crucial to preserve the landscape and local culture.
Те осигуряват по-голямата част от работните места и доходите в сектора, чрез което допринасят съществено за постигането на балансирано социално и териториално развитие на страната.
They provide most jobs and incomes in the sector and thus have a vital contribution to a balanced social and territorial development of the country.
От общия брой на земеделските стопанства 72% са с ИЗП под 2 хектара, което представлява близо 3% от общата използвана земеделска земя.
About 72 percent of the total number of farms had a UAA of less than 2 hectares, representing approximately 3 percent of the total UAA.
Тъкмо обратното, по-малко от 2% от общия брой стопанства са големи пазарни стопанства (с над 100 хектара ИЗП), които обхващат близо 80% от съществуващата ИЗП.
In contrast, less than 2 percent of the total number of farms are large commercial farms (with more than 100 hectares UAA) managing approximately 80 percent of the available UAA.
Стопанствата, произвеждащи за собствени нужди, се определят като стопанства със стандартен производствен обем (СПО) под 2.000 евро и използвана земеделска площ до 1 хектар.
Subsistence farms are defined as smaller than €2,000 standard output (SO) size and have a UAA of up to 1 hectare.
Този тип стопанства произвеждат продукция основно за собствена консумация и за нуждите в семейството.
Subsistence farms produce mainly for own consumption and distribution within the family.