natgillin/translations-raw huggingface dataset:
За да посрещне предизвикателствата на климатичните промени, здравният сектор следва да изгради съответен административно-организационен, комуникационен и финансов капацитет.
To address climate change challenges, the health sector should develop relevant administrative, organizational, communication, and financial capacities.
Необходимо е на над-секторно ниво, да бъде създадено административно звено за иницииране, организиране и координиране на секторните действия в областта на климатичните промени.
It is necessary to create an administrative unit for the initiation, organization, and coordination of overarching sectoral actions regarding climate change.
Черпенето на плодотворен опит от съществуващи добри практики следва да бъде обезпечено чрез създаване на полезни партньорства, коопериране на местно, национално и международно ниво и изграждане на съответна специализирана контактна мрежа за съвместни действия.
Making good use of existing best practices should be ensured by creating useful partnerships, cooperating at local, national, and international level, and building a dedicated network of contacts for joint action.
Успехът на тези действия зависи до голяма степен от тяхното финансово обезпечаване.
To a large extent, the success of these actions depends on budget availability.
За тази цел е необходимо внимателно проучване на всички възможности за финансиране за местно, национално и външно финансиране, вкл. създаване на национален целеви фонд.
To this end, there is a need to carefully consider all local, national, and external funding options, including the creation of a targeted national fund.
Категория „Административно-организационен, комуникационен и финансов капацитет“ е насочена към три основни целеви области: „Организация и координация“, „Партньорство и сътрудничество“ и „Финансиране“ (вж. приложение 2).
The 'Administrative, Organizational, Communication, and Financial Capacity' category is directed to three main target areas: ‘Organization and Coordination', ‘Partnership and Cooperation', and ‘Financing' (see Annex 2).
В. Професионален капацитет
C. Professional capacity
Темата за климатичните промени и здравните последици от тях не е застъпена в общите и специализираните курсове на висшите и полу-висшите училища в България.
Climate change and its health consequences is not covered by general and specialized courses in higher and semi-high medical schools in Bulgaria.
Успешното лечение на климатично обусловени заболявания изисква лекарите да познават механизмите на климатичното въздействие (директно, или косвено) върху човешкия организъм и съответните здравни ефекти.
Successful treatment of climatic dependent morbidity requires doctors to know the mechanisms of climatic influence (direct or indirect) on the human body and the corresponding health effects involved.
От друга страна, темата за климатичните промени и здравето към момента липсва в медицинските стандарти за профилактика и лечение.
Climate change and health as a topic is currently missing in medical standards for prevention and treatment.
Във връзка с това е наложително разработване на програми за съответен контрол и профилактиране на здравното състояние на населението в България, както и на специализирани стандарти за лечение.
In this respect, it is necessary to develop specialized treatment standards as well as programs for adequate control and prophylaxis of the population's health status.
Категория „Професионален капацитет“ е насочена към две основни целеви области: „Осведоменост, компетентност и умения“ и „Здравна профилактика и лечение“ (вж. приложение 2).
The ‘Professional Capacity' category is directed to two main target areas: ‘Awareness, Competency and Skills' and ‘Health prophylaxis and medical treatment' (see Annex 2).
Г. Информационно-комуникационен и технологичен капацитет
D. Informational, communicational and technological capacity
Успешното прилагане на политиките и действията за адаптиране на здравния сектор към климатичните промени зависи не само от готовността на сектора, но и от нагласата на хората за подобна адаптация.
Successful implementation of policies and actions to adapt the health sector to climate change depends not only on the sector's readiness but also on people's attitude.
Личното разбиране и отношение на всеки отделен индивид към процеса на адаптиране е от много голямо значение.
Personal understanding and attitude to the process of adaptation is of great importance.
Повишаването на степента на осъзнаване на проблема от обществото може да бъде постигнато чрез широка образователна кампания и различни медийни и публикационни прояви.
Increasing awareness of the problem by society can be achieved through a broad educational campaign, various media, and publicity events.
Особено полезно би било създаването на Национална система за ранно предупреждение и предписания за поведение, както и на Национална система за мониториране и генериране на бази данни относно здравните ефекти на климатичните промени.
Particularly useful would be the creation of a National Early Warning System and Code of Conduct, as well as a National System for Monitoring and Generating Databases on the Health Effects of Climate Change.
Не на последно място по значение в тази целева област са високите технологии.
Finally, high quality technological solutions are important in this target area.
Екипирането на здравния сектор с високотехнологична апаратура ще бъде важно действие за релевантен отзвук към здравните последици от климатичните промени.
Providing the health sector with specific high-tech solutions will be an important action in the light of relevant response to the health impacts of climate change.
Категория „Информационно-комуникационен и технологичен капацитет“ е насочена към четири основни целеви области: „Обществена осведоменост и обучение“, „Високи технологии“, „Мониторинг и бази данни“ „Система за ранно предупреждение „Климат и здраве“ (вж. приложение 2).
The ‘Information, Communicative and Technological Capacity' category is directed to four main target areas: ‘Public awareness and education', ‘High technologies', ‘Monitoring and data', and ‘Climate and health early warning systems' (see Annex 2).
Д. Капацитет на застроената и естествена среда
E. Capacity of the built and natural environment
Характеристиките на външната среда на обитание имат голямо значение за усилването, или редуцирането на въздействието на климатичните промени.
The characteristics of the external environment of habitation are important when enhancing or reducing the impact of climate change.
Не без значение е и идентифицирането на някои благоприятни здравни ефекти вследствие промяната на климата с оглед използването им като ресурс за укрепване на здравето.
Not without significance is the identifcation of certain beneficial health effects from climate change with a view to using them as a resource to strengthen health.
Категория „Капацитет на застроената и естествена среда“ е насочена към три основни целеви области: „Застроена среда“, „Природна среда“, „Благоприятни възможности от изменението на климата“ (вж. приложение 2).
The ‘Capacity of the Built and Natural Environment' category is directed to three main target areas: ‘Built environment'; ‘Natural environment'; and ‘Favorable climate change opportunities' (see Annex 2).
Е. Социално-икономически капацитет
F. Socio-economic capacity
Социално-икономическият капацитет има значение за адаптирането към климатичните промени чрез параметрите, определящи степента на уязвимост на населението към тези промени.
Socioeconomic capacity is important for adapting to climate change through parameters that determine the degree of vulnerability of the population to this change.
Категория „Социално-икономически капацитет“ насочена към две основни целеви области: „Обща оценка на уязвимостта“ и „Защита на уязвимите групи“ (вж. приложение 2).
The category of ‘Socioeconomic Capacity' is directed to two main target areas: ‘General vulnerability assessment' and ‘Vulnerable groups' protection' (see Annex 2).
Ж. Научно-изследователски капацитет
G. Scientific research capacity
Научното познание за въздействието на климатичните промени върху здравето на хората все още е изпълнено с редица “бели петна“.
Scientific knowledge of the impact of climate change on human health is still suffers from a number of ‘white spots'.
Категория „Научно-изследователски капацитет“ е насочена към две основни целеви области: „Научни изследвания“, „Научна рамка на дейността ,Мониторинг и бази данни‘“ (вж. приложение 2).
The category of ‘Scientific Research Capacit' is directed to two main target areas: ‘Research investigations' and ‘Research frameworks of ‘Monitoring and Data' activity' (see Annex 2).
На практика, адаптацията често включва микс от стратегии за реакция: такива, изграждащи устойчивост срещу климата (напр. усъвършенствани проектни спецификации), или такива като „живеещи с риска” (напр. повишена готовност и планиране за неочаквани събития), както и такива, приемащи загубата (напр. приемане на случайни загуби или влошаване на качеството).
In practice, adaptation will often involve a mixture of response strategies: some building climatic resilience (for example, enhanced design specifications), some ‘living with risks' (for example, increased preparedness and contingency planning), and some acceptance of loss (e.g. accepting occasional losses or reductions in quality).
Конкретният микс е специфичен за всеки отделен случай, тъй като зависи от такива фактори, като избягване на риска, а също от ценностите и капацитета на засегнатите и откликващи общности/организации.
The specific mixture will be case specific as it will depend on such things as risk aversion, as well as the values and capacity of the affected and responding community/organization.
Един оптимален микс може да включва и приемане на мерки, които позволяват експлоатирането също на благоприятни възможности (напр. промяна на локацията на съществуващи дейности, които вече не се смятат за жизнеспособни в техните съществуващи локации и въвеждане на нови, заместващи дейности в техните първоначални локации).
An optimum mixture may also include adopting measures that also allow for the exploitation of opportunities (for example, changing location of existing activities deemed no longer viable at their current location and introducing new replacement activities at that original location).
Отчитайки характера на прогнозираните изменения на климата (потенциално бързо изменение, продължаващо дългосрочно изменение и степента на неопределеност), ефективният подход към адаптацията трябва да включва разширяване на гъвкавостта или устойчивостта на трудни за реверсиране инвестиции, особено на тези, за които се очаква да имат дълго проектиране, обхватна информация, нейната достъпност и използваемост (Frankhauser и колектив, 1999 г.).
Considering the nature of projected changes in climate (potentially rapid change, continuing change over the long-term, and the degree of uncertainties), an effective approach to adaptation should consist of enhancing the flexibility or resilience of hard-to-reverse investments, particularly those expected to have a long design and enhancing information and its accessibility and utility (Frankhauser et al. 1999).
В случая на инфраструктурата и системите, един ефективен подход би бил планиране на момента за въвеждане на мерките за адаптация така, че да съвпадат с планираната поддръжка и/или модернизация, или с възползването от възможности, произтичащи от невключени в графика прекъсвания и престои.
In the case of infrastructure and systems, an effective approach would be to time introduction of adaptation measures to coincide with planned maintenance and/or upgrading or to take advantage of opportunities that arise with unscheduled interruptions or breakdowns.
Това времево планиране би могло да намали цялостните разходи на мярката за адаптация, особено когато се разглежда асоциираният капитал и разходите за труд.
This timing could reduce the overall costs of the adaptation measure, particularly when considering associated capital and labor costs.
Идентифицирани варианти за адаптация според въздействията на изменението на климата върху здравето
Identified adaptation options according to the health effects of climate change
Изменението на климата в България може да окаже въздействие върху човешкото здраве чрез множество механизми, чийто ефект върху здравето се проявява чрез следните болести:
Climate change in Bulgaria can affect human health by numerous mechanisms whose health effects appear in the following diseases:
смъртност и заболеваемост, свързани с топлинни въздействия;
Heat related morbidity and mortality
спешни, свързани с критични метеорологични условия смъртност и заболеваемост;
Emergency weather-related morbidity and mortality
сърдечносъдови болести и инфаркт;
Cardiovascular diseases and stroke
астма, респираторни алергии и болести на дихателните пътища;
Asthma, respiratory allergies and airway diseases
векторно предавани болести и зоонози;
Vector-borne and zoonotic diseases
пренасяни чрез храната болести и изхранване;
Foodborne diseases and nutrition
предавани чрез вода болести;
Waterborne diseases
психично здраве и свързани със стреса разстройства;
Mental health and stress-related disorders, and
Всяка от тези болести се различава по начина на лечение и превенция и към всяка от тях трябва да се прилагат специфични адаптационни подходи.
Each of these diseases differs by the way of treatment and prevention, and specific adaptation approaches should be applied to each of them.
Независимо от това, някои заболявания показват общи или сходни отговори, свързани с адаптирането към изменението на климата, които позволяват отнасянето им към следните две общи групи здравни явления:
Nevertheless, some diseases present common or similar climate change adaptation responses that allow their relating to the following two general groups of health impacting climate change phenomena:
I. Постепенно възникващи явления вследствие на изменението на климата (EPCC) топлинни вълни, студени нахлувания, увеличаване на средните температурни стойности, промени в годишните количества на валежите, суши, увеличаване на контрастните изменения на времето, увеличаване на UV радиацията и др.;
Emerging phenomena of climate change (EPCC) - heat waves, cold spells, increase of temperature averages, changes in annual amounts of precipitations, droughts, increase of contrast shifts of weather, increase of UV radiation, and so on;
II. Бедствени ситуации, свързани с изменението на климата (CCEm) - бури, наводнения, силни ветрове, горски пожари и др.
Climate change emergencies (CCEm-s) - storms, floods, strong winds, and so on.
Опит, свързан с избор на варианти за адаптация в сектора в други (ЕС) страни
Experience with Selecting Adaptation Options in the Sector in Other (EU) Countries
Изследване на ЕИП41 докладва, че 14 от 30 страни са предприели анализ на подходящи варианти за адаптация.
An EEA study reports that of 30 countries, 14 have undertaken an analysis of suitable adaptation options.
Повечето от тези страни са представили своите адаптационни дейности или в рамките на НПА (Австрия, Дания, Франция - представяйки малък брой варианти за адаптация; Германия, Малта, Холандия, Норвегия, Испания, Швейцария и Великобритания), или като цялостни политики за изменение на климата (Белгия (Планове за климата на поднационално ниво) и Литва), или под формата на планове за адаптация на избрани сектори, на различни административни нива (т.е. Португалия и Швеция).
Most of these countries have presented their adaptation activities either in the framework of a NAP (that is, in Austria, Denmark, France - presenting only some adaptation options, Germany, Malta, the Netherlands, Norway, Spain, Switzerland and the United Kingdom), in overall climate change policies (that is, in in Belgium [subnational Climate Plans] and Lithuania), or in the format of adaptation plans for selected sectors at various administrative levels (that is, in Portugal and Sweden).
Допълнително, пет други страни докладват, че са в процес на идентифициране и оценяване на варианти за адаптация, които ще бъдат представени в НПА или в политики, свързани с изменение на климата (т.е. Кипър, Чешка Република, Унгария, Италия и Словакия).
In addition, five other countries report to be in the process of identifying and assessing adaptation options to be presented in a NAP or related climate change policies (that is, in Cyprus, Czech Republic, Hungary, Italy and Slovakia).
От 30 страни 4 не са започнали да идентифицират варианти за адаптация, но ще направят това в близко бъдеще (България, Естония, Латвия, Румъния и Словения).
Of 30 countries, seven have not yet identified their adaptation options but will do so soon (including Bulgaria, Estonia, Latvia, Romania, and Slovenia).
По отношение на административното ниво 6 of 15 страни заявяват, че са идентифицирали или ще оценят варианти за адаптация само за националното ниво (Чешка Република, Дания, Унгария, Малта, Норвегия и Словакия).
Regarding administrative levels, 6 of 15 countries state that they have identified or will assess adaptation options for the national level only (that is, Czech Republic, Denmark, Hungary, Malta, Norway, and Slovakia).
Две страни споменават, че са били/ще бъдат идентифицирани варианти за национално и поднационално ниво (Белгия и Швеция), а две страни съобщават, че работят върху мерки за национално, поднационално и секторното ниво (Полша и Испания).
Two countries mention that options have been or will be identified for the national and subnational level (that is, Belgium and Sweden) and two countries mention that they work on measures for the national, subnational and sectoral levels (that is, Poland and Spain).
Португалия докладва за наличие на оценени варианти за адаптация на национално и секторно ниво.
Portugal reported have identified and assessed adaptation options at the national and sectoral level.
Австрия и Великобритания са разработили мерки за национално, поднационално, секторно и междусекторно ниво.
Austria and the United Kingdom have developed measures for the national, subnational, sectoral, and cross-sectoral levels.
Литва споменава, че е идентифицирала и оценила варианти за изпълнение на национално, транснационално и секторно ниво.
Lithuania mentioned it had identified and assessed options to be implemented at the national, transnational and sectoral levels.
Кипър докладва, че има налични варианти за национално ниво, а също за секторното и междусекторно ниво.
Cyprus reported it had options available for the national level as well as the sectoral and cross-sectoral levels.
Докладът на EHQ идентифицира четири вида опции за адаптация: меки, сиви, зелени и комбинирани.
The EEA report identifies four types of adaptation options: soft, grey, green, and combined.
„Меките” опции за адаптация са управленски, правни и политически подходи, които имат за цел промяна на човешкото поведение или стилове на управление.
'Soft' adaptation options are managerial, legal and policy approaches that aim at altering human behavior or styles of governance.
Примерите включват системи за ранно предупреждение или финансова инфраструктура, които могат да осъществят застраховане срещу щети от природни бедствия.
Examples include early warning systems or financial infrastructure that can insure against damage from natural disasters.
„Сивите” опции за адаптация са „твърди” варианти, използвани за намаляване на уязвимостта към изменението на климата и подпомагат устойчивостта.
'Grey' adaptation options are 'hard' options used to reduce vulnerability to climate change and enhance resilience.
Примерите включват изграждане на диги и възстановяване на брега за предотвратяване на брегова ерозия.
Examples include dyke building and beach restoration to prevent coastal erosion.
„Зелените” варианти за адаптация използват природата.
'Green' adaptation options make use of nature.
Примерите включват въвеждане на нови сортови растения и дървесни разновидности, позволяване на реките да наводняват естествено заливни зони, а също и възстановяване на влажните зони.
Examples include introducing new crop and tree varieties, allowing room for rivers to naturally flood onto floodplains, and restoring wetlands.
„Комбинираните” варианти използват всичките три вида варианти.
'Combined' options make use of all of these three types.
Всъщност, найдобрите резултати често се постигат с комбинирани действия.
In fact, the best results are often achieved by combining actions.
Например, рискът от наводнение в конкретна област може да се адресира чрез комбинация от „зелени” и „сиви” действия, или от „сиви” и „меки” действия.
For example, flood risk in a particular area can be addressed by a combination of 'green' and 'grey' actions, or 'grey' and 'soft' actions.
Резултатите от проучването на самооценката показват, че меките мерки са вид на вариант за адаптация, който е бил най-често идентифициран: 20 от 26 европейски страни докладват, че са идентифицирали меки варианти като: осведоменост-повишаване на инициативите, подходи на информационната политика и системи за ранно предупреждение.
Results from the self-assessment survey show that soft measures are the type of adaptation option most often identified: 20 of 26 countries European countries report that they have identified soft options such as awareness-raising initiatives, information policy approaches and early warning systems.
Две страни докладват само меки варианти за адаптация (т.е. България и Естония).
Two countries report only soft options for adaptation (that is, Bulgaria and Estonia).
17 страни сочат, че разглеждат меки варианти в комбинация със „зелени” и „сиви” варианти за адаптация.
Some 17 countries indicate they consider soft options in combination with 'green' and 'grey' options for adaptation.
12 страни съобщават за „комбинирани” варианти за адаптация, заедно с други видове варианти.
'Combined' adaptation options together with other types of options are recognized by 12 countries.
Шест страни докладват само за „комбинирани” варианти (т.е. Кипър, Унгария, Лихтенщайн, Малта, Словения и Турция).
Six countries reported only 'combined' options (i.e. Cyprus, Hungary, Liechtenstein, Malta, Slovenia and Turkey).
Според UKCIP42, когато става въпрос за идентифициране на подходящи мерки за адаптация, един подход започва с това, че определя няколко жизнеспособни варианта, които водят до ефективна адаптация, но които и минимизират рисковете, свързани с изпълнението (и са разходоефективни), дори изправени пред свързаните с него неопределености.
According to the UKCIP, when it comes to identifying appropriate adaptation measures, a prudent approach begins by recognizing that there are several viable options that result in effective adaptation, yet which minimize the risks associated with implementation (and are cost-effective) even in the face of associated uncertainties.
Тези варианти се наричат „Печеливши при всички обстоятелства”, „Само някои губят”, „Всеки печели” и „Гъвкаво/адаптивно управление“.
These options are normally referred to as no-regrets, low-regrets, win-win and flexible/adaptive management.
Вариант „печеливши при всички обстоятелства” - мерки за адаптация, които си струват усилията (т.е. носят нетни социално-икономически ползи), независимо от степента на бъдещо изменение на климата.
No-regrets adaptation options - adaptive measures that are worthwhile (that is, they deliver net socioeconomic benefits) whatever the extent of future climate change.
Тези видове мерки включват обоснованите ползи (разходоефективни) при съществуващите климатични условия (включително ползите от справяне с променливостта и екстремностите) и са допълнително обосновани, когато тяхното въвеждане касае рискове, свързани с прогнозирани изменения на климата.
These types of measures include those justified (cost-effective) under current climate conditions (including those addressing its variability and extremes) and are further justified when their introduction is consistent with addressing risks associated with projected climate changes.
Приложимостта на изпълнение на тези видове трябва да се вземе предвид в светлината на съществуващи бариери и потенциални конфликти (както беше дискутирано по-рано).
The feasibility of implementing these types of options needs to be considered in the light of existing barriers and potential conflicts (as discussed earlier).