natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Подобна е картината и при относителният дял на предприятия, които имат достъп до широколентов интернет спрямо всички предприятия с достъп до интернет – България е отбелязва 90 %, с 6 % под средния за ЕС, след Германия (94 %) и Румъния (96 %), но преди Полша (88 %).
Similar picture is seen with the relative share of enterprises having access to broadband compared to all enterprises with access to the Internet – Bulgaria scores 90%, by 6% below the EU average, after Germany (94%) and Romania (96%), but before Poland (88%).
Интересно е да се отбележи, че докато при домакинствата достъпът до интернет е единствено широколентов, по официални данни достъпът до интернет за предприятия не винаги е такъв.
It is interesting to point out that while with households there is only broadband Internet access, according to official data Internet access for enterprises is not always of such type.
Последното заключение трябва да се разглежда с внимание, тъй като поредица от изследвания показват, че в България липсва предлагане на услуга с минимална скорост под 1 Мb/s, което означава, че де факто всички възможни потребители на интернет имат на разположение само широколентов достъп.
The last conclusion should be reviewed with consideration, since a number of surveys indicate that Bulgaria lacks supply of service with minimal speed below 1 Мb/s, which means that in fact all possible Internet users have only broadband access available.
България е на едно от последните места, наред с Гърция и Румъния, според дяловете от населението, които използват интернет регулярно (поне веднъж в седмицата) или по-често.
Bulgaria takes one of the last places, along with Greece and Romania according to the share of population that uses the Internet regularly (at least once a week) or more often.
През 2012 г. едва половината от населението (50 %) са ползвали интернет поне веднъж седмично, което показва слаб ръст спрямо 46 % в предходната година.
In 2012 only half of the population (50%) have used the Internet at least once a week, which shows a slight growth compared to 46% in the previous year.
Тези стойности са значително по-ниски в сравнение със средните за ЕС и почти наполовина в сравнение със страните с най-висок дял на лицата, регулярно използващи интернет като Исландия и Норвегия.
These values are considerably lower in comparison with the EU average and nearly half of the countries having the highest share of persons that regularly use the Internet, such as Iceland and Norway.
Тенденцията на нарастване на тези дялове за периода 2006-2012 г. показва, че в България отчетеният ръст на база 2006 г. е 127 %, с което страната се нарежда на второ място след Румъния с ръст 139 %.
The tendency of growth in terms of these shares for the period 2006-2012 shows that in Bulgaria the reported growth based on 2006 is 127%, which ranks the country second after Romania with 139% growth.
В сравнителен план с избраните 3 страни, България се нарежда на предпоследно място (след Румъния) както по дял на регулярните интернет потребители, така и по дял на активно ползващите.
In comparative terms with the selected 3 countries, Bulgaria ranks as the second lowest country (after Romania) both regarding the share of regular Internet users and the share of those who actively use the Internet.
България е на предпоследно място в ЕС през 2012 г. и по дял на лицата, които никога не са ползвали интернет (42 %), което е почти двойно над средната стойност за ЕС (22 %), като промяната спрямо предходната година е положителна и се равнява на 4 процентни пункта.
Bulgaria also ranks second lowest in the EU in 2012  according to the share of persons who have never sued the Internet (42%), which is nearly double the average EU value of (22%), as the change compared to the previous year is positive and it is equal to 4 percentage points.
Тези резултати до голяма степен предопределят и ниските нива на оперативни умения за работа с компютър и използване на интернет сред населението в сравнение както със средните за ЕС, така и с водещите в това отношение страни.
These results to a great extent also predefine the low levels of operational skills to work with computers and use the Internet throughout the population compared to both the EU average and the leading countries in this respect.
Сред най-популярните за българския потребител дейности в интернет се нареждат четенето на он-лайн вестници, търсенето на информация за продукти и услуги и провеждането на телефонни и видео обаждания.
Among the most popular activities for the Bulgarian consumer in the Internet rank reading online newspapers, searching for information about products and services and making telephone and video calls.
Докато спрямо тези дейности потребителското поведение в страната не се различава особено от практиките в Европа, прави впечатление слабия интерес към интернет банкиране и он-лайн пазаруване.
While in terms of these activities consumer behaviour in the country does not differ significantly from the European practice, the low interest in Internet banking and online shopping makes impression.
Най-вероятно това се дължи на липсата на надеждна инфраструктура, доверие и традиционна култура на интернет търговия, както и сравнително ниските нива на потребители с добри и много добри компютърни умения.
It is most likely due to the lack of reliable infrastructure, trust and traditional culture of e-commerce, as well as the relatively low levels of users with high and very high computer skills.
През 2012 г. почти половината от населението (42,4 %) са притежавали някакви, макар и базисни умения за оперативна работа с компютър, което е с 25 процентни пункта по-малко от средната стойност за ЕС (66,6 %).
In 2012.almost half of the population (42,4 %) have had some, be it basic skills for operational work with computers, which is 25 percentage points lower than the average EU values of (66,6 %).
Дяловете на населението, притежаващи компютърни умения с различно ниво на сложност, са неравномерно разпределени и показват две неблагоприятни за страната тенденции.
The shares of population having computer skills with different level of complexity are unequally distributed and indicate two unfavourable trends for the country.
От една страна, с нарастване на нивото на сложност се увеличава разликата между съответния дял от населението в България и средната стойност за ЕС.
On the one hand, the increase in the level of complexity the difference between the corresponding share of population in Bulgaria and the average EU values grows.
Това показва, че страната ни изостава преди всичко в развитието на високоспециализирани умения, които са ключови за повишаване на конкурентоспособността на икономиката и производството на продукти и услуги с висока добавена стойност.
This shows that our country lags behind above all in the development of highly specialized skills which are essential to enhance economic competitiveness and production of products and services of high added value.
От друга страна, в сравнителен план, за всяко отделно ниво на сложност на притежаваните умения, България също изостава от средната стойност за ЕС.
On the other hand, in comparative aspect, in terms of every single complexity level of skills possessed, Bulgaria also lags behind the EU average.
Българската политика за повишаване на е-уменията сред населението е фокусирана върху обучението в рамките на формалната образователна система – от предучилищно до висше образование.
Bulgarian policy on improving  e-skills among population focuses on training within the formal educational system – from pre-school to higher education.
Преквалификационни курсове и обучение за завършили образованието си се предлагат както от бизнес сектора, така и от институциите на формалната образователна система, включително с финансовата подкрепа на ОП „Развитие на човешките ресурси”.
Re-training courses and studies for those who have graduated from their education are offered both by the business sector and institutions related to the formal educational system, including the financial support of Human Resources Development Operational Programme.
Традиционно България се гордее с високото качество на своите ИТ специалисти, включително и по отношение на завършващите средно и висше образование, но през последното десетилетие качеството на образованието в областта на ИКТ се влошава, като според експертна оценка на мениджъри от водещи ИКТ фирми за последните пет години времето, необходимо за вътрешно-фирмено обучение на студент без трудов опит се е увеличило двойно – от шест месеца на една година.
Traditionally, Bulgaria is proud of the high quality of its IT specialists, including those graduating high and higher education, but in the last decade, the quality of education in the ICT field is deteriorating, since according to an expert evaluation of managers from leading ICT companies in the last five years, the time necessary for internal company training of students without labour experience has doubled – from six months to one year.
Държавната политика за подкрепа на приложението на ИКТ във формалната образователна система, в това число и за целите на придобиване на базисни и специализирани умения и познания за работа с ИКТ, през последното десетилетие е фокусирана преди всичко върху капиталовите инвестиции в технологии и услуги  и много по-малко върху стимули и регулиране на съдържателната част от обучението.
State policy to support the application of ICT in the formal educational system, as well as for the purposes of acquiring basic and specialized skills and knowledge to work with ICT, during the last decade focuses primarily on capital investment in technologies and services and much less on stimuli and regulation of learning content.
Тези инвестиции повлияха положително на условията за придобиване на обща цифрова грамотност, особено в началното и средно образование, но основно предизвикателство остава промяната в съдържателната част на специализираните умения и знания, за да отговорят адекватно на съвременните изисквания на пазара на труда.
These investments had a positive impact on the conditions to acquire general digital literacy, especially in primary and secondary education, but the main challenge remains the change of content for specialized skills and knowledge, in order to meet appropriately the contemporary requirements of the labour market.
Това важи особено силно и за сферата на висшето образование.
This is especially true for the field of higher education.
Въвеждането на прости и едновременно ефективни цифрови обществени услуги, както за гражданите, така и за предприятията, е от голямо значение за постигането на икономически растеж в Европа.
The introduction of simple and at the same time efficient digital public services, both for citizens and enterprises, is of great significance to achieve economic growth in Europe.
Те са определящи за постигането на по-ефективна, бърза и икономична държавна администрация.
They are also necessary in order to achieve more effective, fast and economical state administration.
Такъв тип услуги позволяват стандартизиран обмен на информация с потребителите, ангажирайки ги в развитието на политики и демократичното вземане на решения.
Such types of services enable a standardized exchange of information with users, involving them in the development of policies and democratic decision-making.
Освен ползи за гражданите, технологичните решения имат значителни предимства за самите правителства.
Besides benefits for citizens, technological solutions have significant advantages for the governments themselves.
Интелигентно използване на данни е основен инструмент за предвиждане на тенденции, борба с престъпността и корупцията и подобряване на ефективността на самите услуги.
Intelligent use of data is a main tool to predict trends, to combat crime and corruption and improve the efficiency of the very services.
Също така, правителството може да използва електронни методи в проучванията на нуждите на потребителите преди да въведе нова услуга, за да бъде тя възможно най-подходяща.
The Government could also use electronic methods to investigate customer needs before introducing a new service, so as to make it most appropriate.
През 2012 г. едва 27 % от българските граждани са използвали интернет за потребяване на услуги на е-правителство, а 11 % са изпращали попълнени формуляри.
In 2012, only 27% of the Bulgarian citizens have used the Internet for consumption of e-Government services, while 11% have sent completed forms.
При скромни темпове на нарастване спрямо предходната година стойностите продължават да бъдат на значително по-ниски спрямо европейските нива (съответно 44 % и 22 %).
At modest growth rates regarding the previous year, the values continue to be considerably lower compared to the European levels (respectively 44% and 22%).
Един от малкото показатели за потребителско поведение, по който представянето на България се доближава до средноевропейските нива, е делът на предприятията, използващи интернет за взаимодействие с публични власти (83 % спрямо 87 % за ЕС 27).
One of the few consumer behaviour indicators, in terms of which Bulgaria’s performance approaches the average European levels, is the share of enterprises using the Internet to interact with public authorities (83% compared to 87% for the EU27).
Докладът на Европейската комисия за „Електронни обществени услуги“ от 2012 г., подготвен на базата на проучване сред интернет потребителите, дава обща представа за начина и целите за употреба на електронни услуги в ЕС.
The European Commission’s report on Public e-Services of 2012, elaborated on the basis of a study among Internet users provides a general overview on the manner and purposes of using e-services in the EU.
Според данните, най-популярните случаи, при които участниците в проучването са използвали електронни услуги в Европа, са при търсене на работа (73 % от случаите), подаване на данъчни декларации (68 % от случаите) и кандидатстване за висше образование или за студентски заеми (60 % от случаите).
According to the data, the most popular cases where survey participants have used e-services in Europe are to look for a job (73% of the cases), to file tax returns (68% of the cases) and apply for higher education or student loans (60% of the cases).
В България почти половината от участниците в проучването (48 %), са заявили, че не използват редовно институционални електронни услуги и следователно нямат предпочитана он-лайн платформа за такъв тип услуги.
In Bulgaria almost half of the survey participants (48%), have stated that they do not regularly use institutional e-services, therefore they have no preferences regarding online platforms for such type of services.
Докладът изследва до каква степен са развити три основни вида услуги – създаването на бизнес и началните търговски услуги; търсене на работа; образование.
The report investigates the degree to which three main types of services have been developed – setting up a business and the initial commercial services; looking for a job; education.
Нивото на он-лайн развитието на дадена услуга се определя според това до каква степен има налична информация и самата услуга може да се изпълни он-лайн чрез предназначен портал.
The level of online development of a certain service is determined in terms of the extent to which information is available and the very service could be performed online through a designated portal.
В България, електронните услуги за създаване на нов бизнес и за търсене на нова работа са развити на 76 %, докато средното за ЕС е съответно 75 % и 72 %, което сочи, че електронните услуги в страната са сравнително добре развити.
In Bulgaria, e-services for establishment of a new business and a new job search are developed at 76%, while the EU average is respectively 75% and 72%, which indicates that e-services in the country are relatively well-developed.
Що се отнася до услугите свързани с висшето образование обаче, те развити едва на 44 %, или с 28 % по-малко спрямо средното за ЕС.
Regarding services related to higher education, however, they are only developed at 44%, or 28% less compared to the EU average.
Следователно е необходимо да се инвестира в тази сфера, за да се улесни кандидатстването за висше образование.
Therefore, it is necessary to invest in this field, in order to facilitate the application process for higher education.
Докладът също така разглежда и до каква степен потребителите са задоволени от публичните електронни услуги.
The report also explores the degree to which users are satisfied with public e-services.
Според проучването 68 % от отговорилите биха използвали тези услуги отново, но само 37 % смятат, че качеството на услугата покрива очакванията им.
According to the study 68% of the respondents would use these services again, and only 37% assume that the quality of service meets their expectations.
Сред основните причини, посочени в проучването, поради които българските интернет потребители не използват публични електронни услуги е това, че доста от услугите не могат да бъдат изпълнени изцяло он-лайн и поне за част от процедурата се изисква лично присъствие или формуляри, попълнени на хартиен носител.
Among the main reasons indicated in the survey, due to which Bulgarian Internet users do not use government e-services is the fact that a great deal of those services cannot be performed entirely online and at least a part of the procedure requires personal attendance or forms that should be completed in paper.
Следователно трябва да се вземат мерки за предоставяне на целите процедури, а не само части от тях, в електронен формат.
Subsequently, measures must be taken, in order to provide the entire procedures, not only parts of these by electronic means.
Също така участниците в проучването сочат, че често не знаят за съществуването на конкретни он-лайн сайтове/платформи за определени услуги.
The survey participants also point out that they often do not know about the existence of specific online sites/platforms for certain services.
Този факт показва необходимостта такъв вид платформи да бъдат популяризирани, така че потребителите да са информирани за това, кои услуги са налични он-лайн.
This fact shows the necessary for such type of platforms to be promoted, so that users could be notified on which services are available online.
Най-разпространената причина българите да не използват наличните електронни услуги е, че те все още предпочитат личния контакт с държавните служители.
The most widespread reason for Bulgarians not to use available e-services is that they still prefer personal contact with government officials.
Това е знак, че ефективността на електронното правителство не зависи само от наличието и качеството на услугите, но и от обществената нагласа към он-лайн услугите.
This is a sign that e-Government efficiency does not only depend on availability and quality of services, but also on public attitude towards online services.
Както бе отбелязано по-горе, в сравнителен план, България е сред водещите страни както в Европа, така и в света по предлагане (покритие) на широколентов достъп, включително и по отношение на технологично ниво на развитие, скорости на достъп и достъпност на цените, но е сред последните страни в ЕС по използване и проникване на интернет сред населението и около средното за ЕС 27 по използване и проникване на интернет сред предприятията.
As indicated above, in comparative terms Bulgaria is among the leading countries both in Europe and the world in supply (coverage) of broadband access, including in terms of the technological level of development, access speeds and price affordability, but it is among the last countries in the EU with respect to internet use and penetration among the population and about the EU27 average regarding Internet use and penetration among enterprises.
Тези резултати са дължат както на развитието на някои глобални тенденции като например конвергенцията на технологии и услуги за крайните клиенти, така и на някои национални специфики и наследени характеристики в развитието на ИКТ и базираните на тях услуги като например налагането на влакнесто-оптичните технологии като основна среда за пренос при новоизграждащите се в България мрежи през последното десетилетие, и не на последно място поради неефективната регулация на сектора.
These results are due to both the development of some global trends, such as convergence of technologies and services to end customers and some national specific features and inherited characteristics in ICT development and services based on them, such as the imposition of fiber-optic technologies as the main transmission medium with newly-developed networks in Bulgaria during the last decade, and last but not lease due to the inefficient regulation in the sector.
По отношение на предоставянето и проникването на широколентов достъп – фиксиран и мобилен, високоскоростен (>30 Mb/s) и свръхвисокоскоростен (>100 Mb/s) – се наблюдават значителни различия сред страните в Европа.
In terms of provision and penetration of broadband access – fixed and mobile, high-speed (>30 Mbps) and ultra-high speed (>100 Mbps) – significant differences have been observed among the countries in Europe.
Прави впечатление, че лидери по отношение на един от тези фактори, имат стойности близки до средните за ЕС или дори сред най-ниските стойности по отношение на други от факторите.
It makes impression that leaders regarding one of these factors have values that are similar to the EU average, or even among the lowest values related to other factors.
Поради това различните фактори не трябва да се разглеждат изолирани един от друг, а в цялост и съобразно особеностите на всяка държава.
Therefore, the different factors should not be considered in isolation from one another, but in their integrity and according to the particularities of each country.
Според последното сравнително изследване на покритието с широколентов достъп, проведено по поръчка на ЕК в рамките на мониторинга на изпълнението на Цифровата програма за Европа , България изостава най-вече по отношение на „достъпа от следващо поколение“ (NGA), т.е. онази комбинация от технологии, които позволяват достигане на поне 30 Mb/s или повече скорост на сваляне на данни от интернет при крайния клиент.
According to the latest comparative survey on broadband access coverage, assigned by the EC within the monitoring on the implementation of the Digital Agenda for Europe  Bulgaria lags behind mostly in terms of next generation access (NGA), respectively, that combination of technologies which allow the achievement of at least 30 Mbps or higher speeds to download data from the Internet with the end customer.
При предоставянето на достъп от следващо поколение (>30 Mb/s), със своите 60.7 % България е над средната стойност за ЕС от 53.8 %.
With the provision of next generation access (>30 Mbps), with its 60.7% Bulgaria ranks above the EU average value of 53.8%.
По отношение на предлагането на широколентов мобилен интернет, въпреки изоставането, делът на населението с достъп до трето поколение технологии (HSPA) в България е на сравними със средноевропейските нива (99.4 % спрямо 96.3 %).
Regarding the Supply of mobile broadband in spite of the lagging behind, the share of population having access to third generation technologies (HSPA) in Bulgaria is comparable to the average European levels of (99.4% compared to 96.3%).
Важен извод е тенденцията за изравняване на селските райони със средното за страната по отношение използването на ИКТ и услуги.
A significant finding is the tendency to level rural regions with the country’s average regarding the use of ICT and services.
Основен фактор за наблюдаваното и към момента изоставане на селските райони от националното равнище остава финансовото състояние на домакинствата – доходът на домакинствата, живеещи в селски райони, е по-нисък от средното за страната.
A key factor for currently observed lagging behind of rural regions from the national level remains the financial status of households – the income of households living in rural areas is lower than the average for the country.
Този фактор корелира с най-високата степен на завършено образование, която като цяло е по-ниска сред живеещите в селските райони.
This factor correlates with the highest degree of completed education which in general is lower among the inhabitants in rural areas.