natgillin/translations-raw huggingface dataset:
България е под средните нива на ЕС по покритие с фиксиран широколентов достъп, както за страната като цяло, така и в селските райони.
Bulgaria is below the EU average in terms of fixed broadband access penetration, both for the country in general and in rural regions.
Въпреки че страната е над средните нива на ЕС по NGA обхват, се установи, че липсва покритие в някои от селските райони в края на 2012 г.
Although the country is above the average EU levels regarding NGA coverage, it was found out that there was no coverage in some rural areas at the end of 2012.
През 2013 г. намаляват населените места без интернет доставчик.
In 2013 settlements without an Internet provider diminish.
Това може да бъде обяснено с технологичния профил на страната.
This may be explained by the technological profile of the country.
През 2012 г. с DSL технология са обхванати 85 % от домакинствата, но все още този процент е под средния от 93 % обхват за Европейския Съюз.
In 2012, the DSL technology covered 85% of the households, but this percentage was still below the average coverage for the European Union of 93%.
Тъй като DSL е обичайно водещата технология за осигуряване на стандартен фиксиран широколентов достъп, това обяснява защо България е под средното ниво за ЕС.
Since DSL is typically the leading technology to ensure standard fixed broadband access, it explains why Bulgaria is below the average EU levels.
През 2012 г. няма сведения за покритие с VDSL.
In 2012, there was no information on the VDSL coverage.
FTTP покритието е малко над 7 % за домакинствата, което е изключително слабо в сравнение със средния обхват в Европейския съюз и особено в сравнение с други страни от Източна Европа.
FTTP coverage is somewhat above 7% for households, which is extremely low compared to the average coverage in the European Union, especially in comparison to other countries of Eastern Europe.
Ключовата технология за осигуряване на NGA до домакинствата в България е Docsis 3.
The key technology to ensure NGA to households in Bulgaria is Docsis 3.
Към края на 2012 г. 20 % от домакинствата в България живеят в селски райони.
Towards the end of 2012, 20% of households in Bulgaria live in rural areas.
С Docsis 3 се обхващат 60 % от домакинствата и се приема, че това е най-вероятният начин за постигане на покритие извън селските райони.
Docsis 3 cover 60% of all households and it is considered to be the most probable way to achieve coverage beyond the rural regions.
Цялостният широколентов растеж напредва бавно през 2012 г.
The overall broadband growth advances slowly in 2012.
Обхватът на WiMAX е нараснал с допълнителни 126 хиляди домакинства в края на 2012 г., докато никоя друга технология за достъп не е постигнала ръст с повече от 2 %.
The scope of WiMAX has grown by further 126 thousand households at the end of 2012, while no other access technology has achieved more than 2% growth.
България има неравномерно широколентово покритие, с различен модел от този, познат в Западна Европа.
Bulgaria has unequal broadband coverage, with different pattern that what is known in Western Europe.
Например, столицата София, изостава от водещите области със стандартно покритие, но е първа по NGA покритие.
For instance, the capital city of Sofia lags behind the leading regions in terms of standard coverage, but it is first regarding the NGA coverage.
Туристическите области, като крайбрежните райони, са сред водещите със 100 % стандартно фиксирано широколентово покритие.
Tourist areas, such as the coastal regions are among the leading ones with 100% of standard fixed broadband coverage.
Повечето райони имат покритие 80 % и 94 %.
Most areas have 80% and 94% coverage.
Таблица IV.5 Покритие по технология за широколентов достъп в България
Table IV.5 Coverage by Broadband Access Technology in Bulgaria
За разлика от старите държави-членки на Съюза (ЕС 15), където развитието на широколентов интернет се основава предимно на DSL базирани технологии, България като нова държава-членка „показва напълно различни модели в избора на широколентови технологии” и особено онези страни, където липсата на наследена широколентова инфраструктура насочва инвестициите към други технологии.
Unlike the old member-states of the Union (ЕС15), where broadband development is mainly based on DSL technology, Bulgaria as a new member-state „shows completely different patterns in the choice of broadband technology” especially from those countries that lack legacy broadband infrastructure, it focuses investment towards other technologies.
В Румъния, България и Литва, и в по-малка степен в Естония, Латвия, Словакия и Чехия, предоставянето на фиксирани линии за широколентов интернет е много по-силно базирано на оптични технологии” отколкото в старите държави-членки.
In Romania, Bulgaria and Lithuania, as well as to a smaller degree in Estonia, Latvia, Slovakia and the Czech Republic, provision of fixed broadband lines is much more based on optical technologies, rather than in the old member-states.
Въпреки по-ниските стойности на навлизане и използване на широколентов интернет съвременното технологично развитие в България и Румъния, е базирано основно на FTTx + LAN технологии.
In spite of the lower rates of penetration and use of broadband, contemporary technological development in Bulgaria and Romania is based mainly on FTTx + LAN technologies.
Като резултат, още през 2009 г.
As a result, yet in 2009.
България заема първо място в ЕС 27 по дял на широколентови линии, предлагащи достъп със скорост над 10Mb/s, последвана от Португалия, като и двете страни имат малко над 60 % при средно 23 % за ЕС 27.
Bulgaria ranks first in the EU27 according to the share of broadband lines offering access with speeds above 10Mbps, followed by Portugal, as both countries have a little more than 60% with the EU27 average of 23%.
България е сред водещите страни в Европа и сред първите 10 в света по отношение на покритието с бърз и свръх-бърз широколентов достъп, но е сред последните и съответно малко под средното ниво в ЕС респективно по отношение на проникване и използване на интернет и базирани на интернет услуги сред населението.
Bulgaria is among the leading countries in Europe and among the top 10 in the world in terms of fast and ultra-fast broadband access coverage, but it is among the last ones, that is, slightly below the EU average levels, respectively regarding penetration and use of Internet and Internet-based services among the population.
Оползотворяването на предимството на страната, основано на всеобхватното покритие с достъп от ново поколение (NGA) среща сериозни предизвикателства преди всичко поради липсата на дългосрочни и ефективни национални политики и координация и интеграция между тях.
The utilization of the country’s advantage based on the comprehensive next generation coverage (NGA) faces serious challenges above all due to the lack of long-term and efficient national policies, coordination and integration between them.
Нарастването на покритието с широколентов достъп през последните две десетилетия се основава предимно на бизнес и технологични модели, разработени в условията на неефективна регулация.
In the last two decades broadband coverage development is mainly based on business and technological patterns, elaborated for the conditions of inefficient regulation.
Пазарът на дребно на широколентов достъп в страната е сред най-раздробените в ЕС, като според регулатора в сектора – Комисия за регулиране на съобщенията, през 2012 г. е имало над 1150 предприятия, предоставящи услугата „достъп до интернет” на крайни потребители, като около 800 от тях са реално действащи.
The retail market of broadband access in the country is among the most fragmentary ones in the EU, since according to the regulator in the field – the Communications Regulation Commission, in 2012 there have been over 1150 enterprises offering the service ‘access to the Internet’ to end users, with nearly 800 of those are actually active operators.
Развитие на високоскоростен и свръхвисокоскоростен достъп (NGA) в три държави
Development of High-speed and Ultra-high Speed (NGA) Access in Three Countries
Развитието на ИКТ за растеж на икономиката и социално сближаване е сред водещите приоритети за следващия програмен период 2014-2020 г. на Стратегията „Европа 2020” и два от нейните основни стълбове – „Цифрова програма за Европа” и „Съюз за иновации”.
ICT development for economic growth and social inclusion is among the leading priorities for the next programming period -2014-2020 of the European strategic initiative – Europe 2020 and two of its main pillars “The Digital Agenda for Europe” and the “Innovation Union”.
Според последните оценки на „Цифровата програма за Европа“ екосистемата от взаимодействащи си ИКТ са ключов фактор за растеж в ЕС, който до 2010 г. е допринесъл за 20 % от общия ръст в продуктивността, 5 % от общия брутен вътрешен продукт и 25 % от общите бизнес разходи за научноизследователска и развойна дейност в Съюза.
According to the latest assessment of the Digital Agenda for Europe, the ecosystem of interacting ICT constitute a key factor for the EU growth, which until the year 2010 has contributed to 20% of the overall growth of productivity, 5 % of the overall Gross Domestic Product and 25% of the total business scientific and research costs in the Union.
Както беше посочено в началото на този документ „Цифровата програма за Европа” се основава на седем стълба, които задават общата рамка за развитие на всички държави-членки, а с цел оценка на напредъка на всяка от страните по тези стълбове, „Цифровата програма” поставя тринадесет цели, напредъкът по които може да се измери с единствен индикатор и които трябва да бъдат постигнати от всяка страна в определен срок.
As indicated in the beginning of this document, the Digital Agenda for Europe is based on seven pillars that set the general development framework of all member-states, and in order to evaluate the progress of each country regarding those pillars, the Digital Agenda sets out thirteen objectives, the progress of which could be measured in a single indicator and which have to be achieved by every country in a definite deadline.
Всяка от тринадесетте цели е разработена по начин да предоставя информация за развитието по повече от един от седемте стълба.
Each of the thirteen objectives is designed in such a way, so as to provide information on the development of more than one of the seven pillars.
Единадесет от тези цели са свързани с предлагането и използването на широколентов достъп до интернет като базисно условие за съществуването и функционирането на екосистемата от взаимодействащи си ИКТ.
Eleven of these objectives are related to the supply and use of broadband access to the Internet as a basic condition for the existence and functioning of the interacting ICT system.
Предлагането и използването на широколентов интернет във всяка от страните е пряк резултат от развитието на две други области, които са ключови за оползотворяване на възможностите, предлагани от екосистемата на ИКТ (е-Търговия, е-Обучение, е-Включване, е-Здравеопазване и т.н.).
The supply and use of broadband in each country constitutes a direct result of the development of two other fields that are essential to utilize the opportunities offered by the ecosystem comprised of interoperable ICT (e-commerce, e-learning, e-inclusion, e-healthcare etc.).
Първата област обхваща разпространението и нивото на умения и знания за работа с ИКТ или т.нар. цифрова грамотност – от използване на компютър и интернет за елементарни задачи до високо специализирани дейности като програмиране и изграждане на информационни и комуникационни системи.
The first field covers dissemination and the level of skills and knowledge to work with ICT or the so-called digital literacy – from using a computer and the Internet for elementary tasks to highly specialized activities, such as programming and development of information and communications systems.
Втората област обхваща водещата роля на бизнес предприятията от ИКТ сектора за изграждане на конкурентоспособна и основана на иновации икономика, базираща се на предлагането и използването на широколентов достъп.
The second field covers the leading role of business enterprises from the ICT sector to develop competitive and innovation-based economy, based on the provision and use of broadband access.
Таблица IV.6 Напредък на България по целите на Цифрова програма за Европа 2020
Table IV.6 Bulgaria’s Progress Regarding the Objectives of the Digital Agenda for Europe -2020
Източник: Годишни доклади за напредъка на страните членки по целите в ЦПЕ
Source: Annual Report on the Progress of Member-states regarding the Objectives of the Digital Agenda for Europe - 2020
Развитие на широколентов интернет в България в сравнителен план с Германия, Полша и Румъния
Development of Broadband in Bulgaria in Comparison with Germany, Poland and Romania
В Румъния, България и Литва, и в по-малка степен в Естония, Латвия, Словакия и Чехия, предоставянето на фиксирани линии за широколентов интернет е много по-силно базирано на оптични технологии” отколкото в старите държави-членки.
In Romania, Bulgaria and Lithuania, as well as to a smaller degree in Estonia, Latvia, Slovakia and the Czech Republic, provision of fixed broadband Internet lines is based much more on optical technologies, rather than in the old member-states.
Същото изследване показва за пръв път и че цените за достъп до широколентов интернет у нас са сред най-ниските в ЕС, дори в случаите на най-високи скорости.
The same study indicates for the first time that prices to access broadband Internet with us are among the lowest ones in the EU, even in the cases of higher speeds.
Според резултатите, към края на 2009 г. цените в България за интернет достъп (непакетна услуга) за скорости между 144 kb/s и 20+ Mb/s са в границите между EUR 15 и 24, изчислени в паритет на покупателна способност или между EUR 7 и 11 в абсолютни стойности.
According to the results, towards the end of 2009 prices for Internet access in Bulgaria (unbundled service) for speeds between 144 kbps and 20+ Mbps fall within the limits of 15 and 24 EUR, calculated in purchasing power parity or between 7 and 11 EUR in absolute values.
Освен географската близост и факта, че България и Румъния станаха членове на ЕС по едно и също време, развитието на типологично близки бизнес и технологични модели в тези две страни, е основаната причина за избор на втората при сравнителния анализ.
Besides the geographic proximity and the fact that Bulgaria and Romania became EU members at the same time, the development of typologically similar business and technological patterns in these two countries, is the main reason to choose the second one in the comparative analysis.
Изборът на Германия се основава на факта, че това е една от трите страни (наред с Великобритания и Италия) с най-много публични инвестиции, представляващи държавна помощ, за изграждане на широколентова инфраструктура, най-вече в селските райони през последните три години.
The choice of Germany is based on the fact that it is one of the three countries (along with Great Britain and Italy) with the greatest number of public investments, constituting state aid to develop broadband infrastructure, especially in rural areas during the last three years.
Със своите високи стойности на използване и проникване на интернет, вкл. широколентов сред населението, бизнес предприятията и публичния сектор, Германия може да се приеме като „контролна“ страна по отношение на успешността на прилагането на държавна помощ при изграждане на широколентова инфраструктура в селските райони.
With its high values of Internet usage and penetration, including broadband access among the population, business enterprises and the public sector, Germany could be considered as “a controlling” country in terms of the successful application of state aid in building broadband infrastructure in rural regions.
Полша пък е избрана поради факта, че по отношение на публичните инвестиции започна подобен на България пилотен проект в селските райони, който има за цел да предложи широколентов достъп на крайни клиенти и който също се реализира по схема за разрешена държавна помощ.
Poland is chosen due to the fact that regarding public investment it launched a similar pilot project to that of Bulgaria in rural areas, which aims to offer broadband access to end customers and which is also being implemented under a scheme of granting state aid.
В същото време, стойностите на използване и навлизане на интернет в страната са близки до средните за ЕС 27, което от гледна точка на България може да се приеме като постижима цел за догонващо развитие в краткосрочен и средносрочен план.
At the same time, the values of Internet use and penetration in the country are similar to the EU27 average levels, which from Bulgaria’s perspective could be regarded as an achievable objective for catching up development in short and medium-term.
В България, както „Стратегията за интелигентна специализация“, така и „Национална програма за развитие: България 2020“, разглеждат „цифровия растеж“ (основан на използването на ИКТ и иновациите в бизнеса и обществото като допълващи се и взаимно усилващи се условия за икономическото и социално развитие.
In Bulgaria, both the Smart Specialization Strategy and the National Development Programme: Bulgaria 2020, review “the digital growth” (based on the use of ICT) and innovation in business and society as complementary and mutually reinforcing conditions for economic and social development.
България е сред водещите страни в Европа и сред първите 10 в света по отношение на покритието с бърз и свръх-бърз широколентов достъп, но е сред последните и съответно малко под средното ниво в ЕС респективно по отношение на проникване и използване на интернет и базирани на интернет услуги сред населението.
Bulgaria is among the leading countries in Europe and among the top 10 in the world in terms of fast and ultra-fast broadband access coverage, but it is among the last ones respectively slightly below the EU average level regarding penetration and use of Internet and Internet-based services among the population.
Освен изключително високото ниво на покритие с широколентов достъп, предимство на страната ни е неговата ценова достъпност, вкл. измерена в сравнителна покупателна способност, както и развитието на конкурентоспособен в международен план ИКТ бизнес сектор, довело до налагане на редица български компании като водещи в тясно специализирани пазарни ниши на глобалния пазар и проникване и използване на ИКТ сред предприятията в икономиката като цяло.
Besides the extremely high level of broadband coverage, an advantage of the country is its pricing affordability, also measured in relative purchasing ability, as well as the development of competitive ICT-based business sector in an international scale, resulted in imposing a number of Bulgarian companies as leaders in very specialized market niches in the global market, penetration and use of ICT among enterprises in economy as a whole.
Оползотворяването на предимството на страната, основано на всеобхватното покритие с бърз широколентов достъп среща сериозни предизвикателства преди всичко поради липсата на дългосрочни и ефективни национални политики и координация и интеграция между тях.
Utilization of the country’s advantage, based on the comprehensive fast broadband coverage faces serious challenges above all due to the lack of long-term and efficient national policies, coordination and integration between them.
Въпреки големият брой интернет доставчици, през последното десетилетие основната тенденция на този пазар е окрупняване и концентрация, като между 10 и 15 на брой са големите предприятия, опериращи на национално или регионално ниво, които по различни оценки съставляват общо между 50 % и 70 % от пазара, измерен като брой клиенти.
Despite the large number of Internet providers, during the last decade the majour trend in this market is consolidation and concentration, as large enterprises are between 10 and 15 in number, operating at a national or regional level, which according to different estimates comprise between 50% and 70% of the overall market, measured as the number of customers.
Регулярното изследване на предлагането на широколентов достъп до интернет, провеждано вече трета поредна година от Фондация „Приложни изследвания и комуникации“ (ARC BCS 2012)  показва, че засилената конкуренция на пазара е довела до сравнително еднакви цени на услугите в цялата страна, като по-ниските ценови оферти за съответно по-нисък клас услуги са предпочитани в по-малките населени места, докато в градовете и най-вече в големите, от тях се ползват по-висок клас услуги на съответно по-висока цена.
The regular survey on the provision of broadband access to the Internet, conducted already for the third consecutive year by the Applied Research and Communications foundation (ARC BCS 2012)  indicates that reinforced competition in the market has led to relatively equal prices of services in the whole country, as lower price offers for respectively lower class of services are preferred in smaller settlements, while in towns, especially in the large ones, a higher class of services at correspondingly higher prices are used.
В същото време, дори в селските райони, новоизгражданите мрежи в повечето от случаите технологично позволяват най-високите възможни скорости, вкл. високоскоростен (>100 Mb/s) широколентов интернет, най-често чрез комбинация от оптична мрежа и LAN технология, ако има достатъчно интерес от страна на крайните клиенти.
At the same time, even in rural areas, newly-built networks in the majority of cases technologically allow the highest possible speeds, including high-speed (>100 Mbps) broadband Internet access, mostly through a combination of an optical network and LAN technology, if there is enough interest on the part of end customers.
Важна тенденция, засилваща се през двете последни години е изграждането на оптични мрежи между и вътре в малките населени места в комбинация с предлагане на пакетни услуги, дори от най-малките локални оператори, в много от случаите действащи като посредници на по-големи регионални или национални оператори.
An important trend that is growing in the last two years is construction of optical networks between and inside the small settlements in combination with proposals for bundled services, even by the smallest local operators which in many cases act as intermediaries of larger regional or national operators.
Основен недостатък на националната политика в тази област остава неприлагането на съществуващите регулации за подаване на информация в Кадастъра и имотния регистър на Агенцията по геодезия, картография и кадастър за новосъздаваните мрежи, което поставя сериозна пречка както пред планирането на публични инвестиции за изграждане на широколентова инфраструктура, така и пред картографиране на съществуващото покритие и използваните технологии за целите на планиране на политиките.
A majour disadvantage of the national policy in this field remains non-application of the existing regulations to submit information in the Cadastre and the land registry of Geodesy, Cartography and Cadastre Agency regarding newly-created networks, which sets a serious obstacle both before planning public investment to develop broadband infrastructure and before mapping the existing coverage and used technologies for the purposes of planning policies.
По отношение на скоростите на достъп, които се предлагат на крайните клиенти, данните показват, че официалната статистика, използвана за измерване напредъка на страната съгласно целите на „Цифровата програма за Европа “, подценява реалното състояние преди всичко по отношение на покритието с базисен (>1 Mb/s) и бърз (>30 Mb/s) широколентов достъп.
Regarding access speeds offered to end-customers, data shows that official statistics used to measure the country’s progress according to the objectives of the Digital Agenda for Europe underestimates the actual state above all in terms of basic coverage (>1 Mbps) and fast (>30 Mbps) broadband access.