natgillin/translations-raw huggingface dataset:
СЪДЪРЖАНИЕ:
TABLE OF CONTENTS
ТЕХНОЛОГИЧНИ РЕШЕНИЯ ПРИ ИЗГРАЖДАНЕ НА NGA ИНФРАСТРУКТУРА
TECHNOLOGICAL SOLUTIONS FOR BUILDING NGA INFRASTRUCTURE
2.1
2.1.
Видове широколентови мрежи за достъп от следващо поколение
Types of Next Generation Broadband Access Networks
2.2
2.2.
Хибридни мрежи
Hybrid Networks
2.2.1
2.2.1.
Хибридни влакнесто-коаксиални мрежи
Hybrid Ffiber Ccoaxial Networks
2.2.2
2.2.2.
Хибридни VDSL мрежи
Hybrid VDSL Networks
2.3
2.3.
Oптични кабелни мрежи за достъп (FТТх)
Optical Cable Access Networks (FTTx)
2.3.1
2.3.1.
FTTN (Fiber to the node)
FTTN (Fiber to the Node)
2.3.2
2.3.2.
FTTC (Fiber to the curb)
FTTC (Fiber to the Ccurb)
2.3.3
2.3.3.
FTTP (FTTB, FTTH, FTTD)
FTTP (FTTB, FTTH, FTTD)
2.3.4
2.3.4.
Архитектури на оптичните мрежи за достъп
Architectures of Optical Access Networks
2.4
2.4.
Технико-икономически аспекти на NGA технологии
Technical and Economic Aspects of NGA Technologies
2.5
2.5.
Развитие на оптичните кабелни мрежи за достъп
Development of Optical Cable Access Networks
2.5.1
2.5.1.
Изисквания към бъдещите поколения пасивни оптични мрежи
Requirements for Future Generations of Passive Optical Networks
2.5.2
2.5.2.
Основни фази и сценарии на развитие към NGA
Main Phases and Development Scenarios towards NGA
2.6
2.6.
Перспективи на безжичните технологии като технология за NGA
Wireless Technology Perspectives such as NGA Technology
2.6.1
2.6.1.
Приложение на нови технологии и подходи
Application of New Technologies and Approaches
2.6.2
2.6.2.
Промяна на клетъчната инфраструктура.
Changes in Cellular Infrastructure
2.6.3
2.6.3.
Нови концепции за въздушния интерфейс
New Air Interface Concepts
2.7
2.7.
Изводи и заключение
Outcomes and Conclusions
СОЦИАЛНО-ИКОНОМИЧЕСКИ ЕФЕКТИ ОТ ОСИГУРЯВАНЕ НА ДОСТЪП ДО ВИСОКОСКОРОСТЕН И СВРЪХВИСОКОСКОРОСТЕН ИНТЕРНЕТ ЧРЕЗ NGA
SOCIAL AND ECONOMIC EFFECTS FROM THE PROVISION OF ACCESS TO HIGH-SPEED AND ULTRA-HIGH SPEED INTERNET VIA NGA
3.1
3.1.
Въздействие върху икономическото развитие на страната и регионите
Influence on the Economic Development of the Country and the Regions
3.2
3.2.
Въздействие върху развитието на бизнеса
Impact on Business Development
3.3
3.3.
Въздействие върху доходите на гражданите
Impact on Citizens’ Revenues
3.4
3.4.
Социални ефекти от осигуряването на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет, чрез NGA
Social Effects of High-speed and Ultra-high Speed Internet Access Provision, via NGA
3.5
3.5.
Ефекти от осигуряването на достъп до високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет върху опазването на околната среда
Effects from access provision to high-speed and ultra-high speed Internet on environment protection
3.6
3.6.
Изводи и заключение
Outcomes and Conclusion
ПРЕГЛЕД НА СЪСТОЯНИЕТО НА ШИРОКОЛЕНТОВАТА СТРУКТУРА ЗА ДОСТЪП
REVIEWING THE SITUATION OF BROADBAND ACCESS STRUCTURE
4.1
4.1.
Преглед на разпространението, предлагането и потреблението на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет и базирани на този достъп продукти и услуги в България
Reviewing the roll out, supply and consumption of high-speed and ultra-high speed Internet access, products and services in Bulgaria based on this access
4.1.1
4.1.1.
Национално покритие на България по технология за широколентова свързаност
National Penetration of Broadband Connectivity Technologies in Bulgaria
4.2
4.2.
Развитие на високоскоростен и свръхвисокоскоростен достъп (NGA) в 3 държави
Development of High-speed and Ultra-high Speed (NGA) Access in Three Countries
4.2.1
4.2.1.
Развитие на широколентов интернет в България в сравнителен планс Германия, Полша и Румъния
Development of Broadband in Bulgaria in Comparison with Germany, Poland and Romania
4.2.2
4.2.2.
Пазар за широколентов интернет
Broadband Internet Market
4.2.3
4.2.3.
Достъп до интернет
Internet Access
4.2.4
4.2.4.
ИКТ умения и обучение
ICT Skills and Learning
4.2.5
4.2.5.
Електронно управление
e-Governance
4.3
4.3.
Изводи и заключения
Findings and Conclusions
V.
V.
ПРЕГЛЕД НА НОРМАТИВНАТА УРЕДБА НА ЕВРОПЕЙСКО И НАЦИОНАЛНО НИВО В СФЕРАТА НА ВИСОКОСКОРОСТНИЯ И СВЪРХ-ВИСОКОСКОРОСТНИЯ ДОСТЪП ДО ИНТЕРНЕТ
REVIEW OF THE REGULATORY FRAMEWORK AT A EUROPEAN AND NA, TIONAL LEVEL IN THE FIELD OF HIGH-SPEED AND ULTRA-HIGH SPEED ACCES TO THE INTERNET
5.1
5.1.
Европейска общност – политически инициативи и регулаторна рамка
European Community – Policy Initiatives and Regulatory Framework
5.1.1
5.1.1.
Съобщение от 20 септември 2010 за европейския широколентов достъп
Communication of 20 September 2010 on the European Broadband Access
5.1.2
5.1.2.
Препоръка от 20 септември 2010 за регулиран достъп до мрежи за достъп от следващо поколение (NGA)
Recommendation of 20 September 2010 on Regulated Next Generation (NGA) Access
5.1.3
5.1.3.
Резолюция, за целите на DAE за въвеждане на широколентовото покритие
Resolution for the Purposes of DAE to Introduce Broadband Coverage
5.1.4
5.1.4.
Насоки на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи от 26 януари 2013 г.
EU Guidelines Regarding the Application of State Aid Rules in Relation to the Fast installation of Broadband Networks of 26 January 2013
5.1.5
5.1.5.
Препоръката за съгласувани задължения за недопускане на дискриминация и методологиите за определяне на разходите
The Recommendation on agreed obligations of nondiscrimination and the methodologies to determine costs
5.2
5.2.
България – държавна политика, законова и регулаторна рамка
Bulgaria – State Policy, Legislative and Regulatory Framework
5.2.1
5.2.1.
Закон за електронните съобщения
The Law on Electronic Communications
5.2.2
5.2.2.
Законови и регулаторни аспекти за изпълнение на националните стратегически цели за бързото изграждане на NGA
Legal and Regulatory Aspects to Implement the National Strategic Objectives for Rapid Development of NGA
5.2.3
5.2.3.
Закон за електронните съобщения и ЕС, Закон за устройство на територията и актовете по тяхното приложение
The Law on Electronic Communications and the EU, the Law on Spatial Planning and the Acts on their Application
5.2.4
5.2.4.
Подзаконови актове по приложение на ЗЕС за стимулиране бързото развитие на широколентови мрежи
Regulatory Acts on the Implementation of LEC in Order to Stimulate the Rapid Development of Broadband Networks
5.3
5.3.
Анализ на пазара за широколентов достъп
Broadband Market Analysis
5.4
5.4.
Предложения за промени в действащото законодателство
Proposals on Amendments in Current Legislation
VI.
VI.
ВИЗИЯ И НАЦИОНАЛНИ ПРИОРИТЕТИ И ЦЕЛИ
VISION AND NTIONAL PRIORITIES AND OBJECTIVES
6.1
6.1.
Национални приоритети до 2020 г.
National Priorities until 2020
6.2
6.2.
Национални стратегически цели до 2020 г.
National Strategic Objectives until 2020
6.2.1
6.2.1.
Цели за реализиране на Приоритет 1
Objectives for the implementation of Priority 1
6.2.2
6.2.2.
Цели за реализиране на Приоритет 2
Objectives for the Implementation of Priority 2
VII.
VII.
СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ ПО ЗОНИ
STRATEGIC OBJECTIVES BY AREAS
7.1
7.1.
Предлагане на широколентов достъп до интернет
Supplying broadband Access to the Internet
7.2
7.2.
Индикатори за оценка на предлагането на достъп до интернет
Indicators to Assess the Provision of Internet Access
7.2.1
7.2.1.
Резултати общо за страната според данните от проучване към края на 2013 г.
General Country Results According to the Data Received at the end of 2013
7.2.2
7.2.2.
Резултати за селските райони според данните от това проучване
Rural Regions Results According to the Data of that Study
7.3
7.3.
Стратегически цели за NGA покритие
Strategic Objectives Regarding NGA Coverage
7.3.1
7.3.1.
Стратегически цели за населените места в черна зона (с два и повече доставчика, предлагащи 30+Mb/s)
Strategic Objectives for Settlements in a Black Area (with two or more providers offering 30+Mbps)
7.3.2
7.3.2.
Стратегически цели за населените места в сива зона (с поне един доставчик, предлагащ 30+Mb/s)
Strategic Objectives for Settlements Located in a Grey Area (with at least one provider that provides 30+Mbps)
7.3.3
7.3.3.
Стратегически цели за населените места в бяла зона (без доставчик, предлагащ 30+Mb/s)
Strategic objectives of settlements located in a white area without any provider, that offers 30+Mbps)
7.4
7.4.
Стратегически цели свързани с развитието на зоните
Strategic Objectives Related to the Development of the Areas
VIII.
VIII.
ИНВЕСТИЦИОННИ ПРИОРИТЕТИ, ИНВЕСТИЦИОННИ И ФИНАНСОВИ МОДЕЛИ
INVESTMENT PRIORITIES, INVESTMENT AND FINANCIAL MODELS
8.1
8.1.
Инвестиционни приоритети
Investment Priorities
8.2
8.2.
Оценка на инвестиционните разходи за реализация на инвестиционните приоритети
Evaluation of Investment Costs to Implement Investment Priorities
8.3
8.3.
Инвестиционни и финансови модели
Investment and Financial Models
8.3.1
8.3.1.
Мащаб и характеристики на инвестиционните макро модели
Scale and Characteristics of Investment Macro Models
8.3.2
8.3.2.
Ситуационни фактори/показатели определящи избор на стратегия и приоритети за изграждане и развитие на NGA мрежа
Situational factors/indicators defining the sellection of strategy and priorities regarding construction and development of an NGA network
8.3.3
8.3.3.
Ключови фактори за успешна реализация
Key Factors for Successful Implementation
8.4
8.4.
Модели на Публично-Частно Партньорство
Public-Private Partnership Models
8.4.1
8.4.1.
Mеханизми за финансиране на публично частно партньорство
Public-Private Partnership Funding Mechanisms
8.4.2
8.4.2.
Съпоставка на четирите модела на публично частно партньорство
Comparison of the Four Public-Private Partnership Models
8.4.3
8.4.3.
Други важни обстоятелства
Other Important Consequences
8.5
8.5.
IX.
IX.
МЕРКИ ЗА СТИМУЛИРАНЕ НА ПОТРЕБЛЕНИЕТО
MEASURES TO PROMOTE CONSUMPTION
9.1
9.1.
Движещи сили за въвеждане на NGA
Driving Forces for the Introduction of NGA
9.1.1
9.1.1.
Услугите като движещи сили
Services as Driving Forces
9.1.2
9.1.2.
Мрежата като движеща сила
The Network as a Driving Force
9.2
9.2.
Мерки за реализация целите по Приоритет 2
Measures to Implement the objectives under Priority 2
9.2.1
9.2.1.
Стимулиране на развитието на широколентови електронни услуги
Promoting theDdevelopment of Broadband Electronic Services
9.2.2
9.2.2.
Стимулиране на използването на широколентови услуги
Promoting theUuse of Broadband Sservices
X.
X.
ОСНОВНИ ИЗВОДИ И ПРЕПОРЪКИ
MAIN FINDINGS AND RECOMMENDATIONS
XI.
XI.
СПИСЪК С ФИГУРИТЕ
LIST OF THE FIGURES
XII.
XII.
СПИСЪК С ТАБЛИЦИТЕ
LIST OF TABLES
XIІІ.
XIII.
КРАТЪК РЕЧНИК НА СПЕЦИАЛНИТЕ ДУМИ И ИЗРАЗИ
SHORT GLOSSARY OF SPECIAL WORDS AND EXPRESSIONS
Непрекъснатият технологичен напредък, развитието на технологиите, широколентовият достъп, както и прогресът в телекомуникациите правят света, в който живеем постоянно променящ се.
The continuous technological advances, development of technology, broadband access and progress in telecommunications make the world we live in constantly changing.
Резултатът от тази постоянна промяна на он-лайн пространството е един нов вид свят – на дигитална екосистема , продукт от сближаването на сфери като интернет технологиите, телекомуникациите, медиите и забавната/развлекателната индустрия.
The result of this constant change in online environment is a new kind of world – a digital ecosystem, a product resulting from convergence of areas, such as Internet technologies, telecommunications, media and fun/entertainment industry.
NGA мрежите ще имат скоростта и капацитета в бъдеще да доставят съдържание с висока разделителна способност (видео или телевизионно), да доставят множество модерни комбинирани цифрови услуги с много висока скорост, да поддържат по поръчка взискателни към скоростта приложения, както и да доставят на клиенти (предприятия) ценово достъпни симетрични широколентови връзки.
In the future NGA networks will have the speed and capacity to deliver content with high resolution (video or television), to deliver a multitude of advanced digital services at very high speed, to maintain speed demanding applications upon demand and deliver to customers (enterprises) affordable symmetrical broadband connections.
Като държава-членка на Европейския съюз (ЕС), Република България трябва да разработи национални стратегически цели, които да са съобразени с приоритетите и стратегическите цели, залегнали в програмните документи на ЕС.
As a Member State of the European Union (EU), the Republic of Bulgaria needs to develop national strategic objectives that shall be consistent with the priorities and strategic objectives set out in the EU programme documents.
В областта на информационните технологии европейските програмни документи, които определят последните тенденции са Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „ЕВРОПА 2020”, публикувана през 2010 г., и по-специално, една от водещите инициативи в нея – Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Цифрова програма за Европа”  - ЦПЕ; Digital Agenda for Europe - DAE) .
In the field of information technologies, European programme documents that define the latest trends are the Strategy for smart, sustainable and inclusive growth „Europe 2020”, published in 2010, in particular one of the flagship initiatives set out in it - Digital Agenda for Europe (DAE).
Основната цел на „Програмата в областта на цифровите технологии за Европа“ е постигане на ускоряване на развитието на високоскоростен достъп до интернет, което да позволи да се извлекат максимални ползи от наличието на единен цифров пазар за домакинствата и бизнеса с времеви хоризонт 2015 – 2020 г.
The main objective of the Digital Agenda for Europe is to achieve accelerated development of high-speed Internet access, making it possible to maximize the benefits from the existance of a digital single market for households and businesses with a time frame 2015 – 2020.
Програмата определя седем взаимосвързани приоритетни стълба (Фиг.
The program identifies seven interrelated priority pillars (Fig.
I.1):
I.1):
Създаване на нов единен пазар, който да предостави ползите от цифровата ера;
Creating a new single market to deliver the benefits of the digital era;
Подобряване на стандартизацията и оперативната съвместимост в областта на информационните и комуникационни технологии (ИКТ);
Improving standardization and interoperability in the field of information and communication technologies (ICT);
Увеличаване на доверието и сигурността в интернет;
Enhancing trust and security in the Internet;
Увеличаване на достъпа на европейските граждани до бърз и свръхбърз интернет;
Increasing access of European citizens to fast and ultra-fast Internet;
Стимулиране на авангардна изследователска и развойна дейност в областта на ИКТ;
Stimulating cutting-edge research and development activity in the ICT field;
Осигуряване на умения за боравене с цифрови технологии на достъпни он-лайн услуги за всички европейски граждани;
Providing skills to handle digital technologies of easily accessible online services for all European citizens;
Разгръщане на потенциала на ИКТ в полза на обществото.
Deploying the potential of ICT for the benefit of society.
Фиг.
Figure.
I.1 Приоритети на DAE
I. 1 DAE priorities
„Програмата в областта на цифровите технологии за Европа” съдържа 101 дейности, които имат за цел да подпомогнат рестартирането на икономиката на ЕС и да предоставят възможност на европейските граждани и бизнес да се възползват максимално от цифровите технологии.
The Digital Agenda for Europe contains 101 actions that aim to assist the reboot of the EU economy and enable Europe's citizens and businesses to get the most out of digital technologies.
В Програмата са дефинирани следните 13 специфични цели:
The program defines the following 13 specific objectives:
Целият ЕС да бъде покрит с широколентов достъп до 2013 г.;
The entire EU shall be covered by broadband by 2013;
Целият ЕС да бъде покрит с широколентов достъп със скорост над 30 Mb/s до 2020 г.;
The entire EU to be covered by broadband above 30 Mbps by 2020;
50 % от домакинствата на ЕС да имат абонамент за широколентов достъп над 100 Mb/s до 2020 г.;
50% of all EU households to subscribe to broadband above 100 Mbps by 2020;
50 % от населението да пазаруват он-лайн до 2015 г.;
50% of the population to purchase online by 2015;
20 % от населението да пазаруват он-лайн международно до 2015 г.;
20% of the population to purchase online internationally by 2015;
33 % от малките и средните предприятия (МСП) да извършват он-лайн продажби до 2015 г.;
33% of SMEs to make online sales by 2015;
Разликата между роуминг и националните тарифи да е приблизително нула до 2015 г.;
The difference between roaming and national tariffs to approach zero by 2015;
Да се увеличи обичайната интернет потребност от 60 % на 75 % до 2015 г. и от 41 % на 60 % сред хората в неравностойно положение;
To increase the usual internet usage from 60% to 75% by 2015 and from 41 % to 60 % among the disadvantaged persons;
Да се намали на половина пропорцията между хората в ЕС, които никога не са използвали интернет и тези които са съответно от 30 % на 15 % до 2015 г.;
to halve the proportion between the people in the EU that has never used the internet from 30 % to 15 % by 2015;
50 % от гражданите на ЕС да използват услугите на електронното управление от 2015 г.;
50% of the EU citizens to use e-Governmenance services since 2015;
Всички ключови международни публични услуги да бъдат одобрени от държавите-членки през 2011 г. и да бъдат достъпни он-лайн до 2015 г.;
All key international public services, shall be approved by Member States in 2011, to be available online by 2015;
Да се намали с 20 % енергията, използвана за осветление до 2020 г.
To reduce by 20% the energy used for lighting until 2020.
Използването на новите електронни услуги, както и висококачествена телевизия или видео конференции изискват по-бърз интернет от достъпния за момента в Европа.
The use of new electronic services and high-quality TV and video conferences require faster internet than the one available at the moment in Europe.
За да достигне световните лидери като Южна Корея и Япония, Европа се нуждае от достъп до интернет със скорост > 30 Mb/s (бърз широколентов достъп) за всички свои граждани си и поне 50 % от европейските домакинства да бъдат абонати на интернет със скорост над 100 Mb/s (свръхбърз широколентов достъп) до 2020 г.
To reach the global leaders such as South Korea and Japan, Europe needs access to the Internet at speeds > 30 Mbps (fast broadband) for all its citizens and at least 50 % of the European households to subscribe to broadband above 100 Mbps (ultra-fast broadband) by 2020.
Четвъртият стълб на DAE цели да превърне тези амбиции в реалност, като стимулира инвестициите за изграждане на широколентова инфраструктура за достъп от следващо поколение (NGA) и предложи допълнителна хармонизация на радиочестотния спектър.
The fourth pillar of DAE aims to turn these ambitions into reality by encouraging investment to build NGA broadband infrastructure, as well as to propose further harmonization of radio frequency spectrum.
В Насоките на ЕС за прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото изграждане на широколентови мрежи от 26 януари 2013 г. се посочва, че широколентовите връзки са от стратегическо значение за европейския растеж и за иновациите във всички сектори на икономиката, както и за социалното и териториалното сближаване.
In the EU Guidelines on the Application of State Aid in relation to rapid deployment of broadband networks of 26 January 2013 it is stated that broadband connections have strategic significance for European growth and innovation in all sectors of economy, as well as for social and territorial cohesion.
За достигането на горните цели е необходимо изграждането на комуникационна инфраструктура, основаваща се на мрежи за достъп от следващо поколение (NGA).
To achieve the above mentioned objectives it is necessary to build communications infrastructure based on next generation networks (NGA).
Изчислено е, че за изграждане на такава инфраструктура са необходими до 60 млрд.
It is estimated that for the construction of such infrastructure investment of up to 60 billion EUR is required.
EUR инвестиции, като се отчита, че целите на DAE не могат да бъдат постигнати без подкрепа с публични средства.
Taking into account that the DAE objectives cannot be achieved without public support.
По тази причина държавите-членки се призовават да използват „публично финансиране в съответствие с правилата на ЕС за конкуренцията и за държавните помощи“, за да постигнат в указаните срокове целите за покритие, скорост и проникване, определени в стратегията „Европа 2020“.
Therefore, Member States are encouraged to use „public financing in line with the EU rules on competition and state aid“, so as to achieve within the specified deadlines the objectives for coverage, speed and penetation set out in the „Europe 2020” Strategy.
В бъдеще се очаква да нарасне търсенето на услуги, изискващи високоскоростен интернет достъп, тъй като ще се развиват динамично „изчислителните облаци“ (cloud computing), по-интензивното използване на технологиите „peer to peer”, технологичния комуникационен преход към „All IP”, социалните мрежи и услугите за видео при поискване, обучение, здраве, търговия и администрация.
In the future, the demand for services is expected to rise, which require high-speed Internet access, since cloud computing will grow dynamically, the greater use of “peer-to-peer“, technological communications transition to „All IP“, social networking services and video on demand, training, health, commerce and administration.
Европейската комисия набляга на значението на разработването, от всички държави-членки, на оперативен план за широколентов достъп с ясно разграничени национални цели, съответстващи на европейските такива, както и идеи за повишаване на инвестициите за бърз и свръхбърз интернет, основаващи се на надеждно и задълбочено прилагане на Европейската регулаторна рамка за електронни съобщения, последователно прилагане на Политиката на радиочестотния спектър и адекватно намаляване на цената, при съгласуваност.
The European Commission emphasizes the significance that all Member States should develop an operational broadband plan with clearly distinguished national targets in line with the European ones, as well as ideas to increase investment in fast and ultra-fast Internet, based on reliable and thorough implementation of the European regulatory framework for electronic communications, consistent application of radio frequency spectrum policy and adequate price reduction when agreed.
Поради тази причина в нашата страна са разработени и приети Стратегия за развитие на широколентовия достъп (2009 г.), която е актуализирана и допълнена с времеви хоризонт 2012 – 2015 г. и Национален оперативен план за изпълнение на стратегическите цели към нея.
For this reason, our country has developed and adopted a National Strategy on the Development of Broadband (209), which has been revised and supplemented by a time period of 2012 - 2015, and a National Operational Plan for the implementation of strategic objectives to it.
Настоящият документ е логично продължение на действащата стратегия.
The curent document is a logical continuation of the operating strateg.
Ангажиментът за разработване на такъв програмен документ на национално ниво е заложен в предварителните условия за ползване на средствата от Европейския съюз за следващия програмен период  2014 – 2020 г., в съответствие с Анекс IV към „Регламента за определяне на общо приложими разпоредби за фондовете обхванати от Общата стратегическа рамка“.
The commitment to develop such program document at a national level is set in the preliminary terms of using the European Union funds for the next programming period of 2014 – 2020, in accordance with Annex IV to Regulation laying down general provisions applicable to the Funds covered by the Common Strategic Framework.
Националният план определя средствата, начините и сроковете за реализиране на целите, заложени в Цифровата програма за Европа до 2020 г., за предоставяне на бърз и свръхбърз широколентов достъп на всички европейци, чрез изграждане на мрежи за достъп от следващо поколение.
The national plan specifies the means, methods and deadlines to implementat the objectives set out in the Digital Agenda for Europe until 2020, to provide fast and ultra-fast broadband to all Europeans by building next generation access networks.