natgillin/translations-raw huggingface dataset:
За да се постигне задоволително ниво на преводите от и на български език е необходимо сериозно количество публична информация да бъде предоставена за нуждите на Европейската комисия.
In order to achieve a satisfactory level of translations from and into Bulgarian, a significant amount of public information needs to be provided for the needs of the European Commission.
Колкото по-голям брой езикови ресурси бъдат предоставени на български език, толкова по-лесно и качествено ще бъде „обучена“ платформата за превод на собствения ни език в съответните области.
The greater the number of language resources to be provided in Bulgarian, the easier and qualitatively the "platform" will be "trained" for translation into our own language in the relevant areas.
Участниците в семинара имаха възможност да получат информация за свързването на обществените услуги в Европа и националния контекст на Механизма за свързване на Европа, сектор „Телекомуникации“, платформата за автоматичен превод eTranslation, политиката на България в областта на отворените данни.
The participants in the seminar were able to get information on the connection of public services in Europe and the national context of the Connecting Europe Facility, the Telecommunication sector, the eTranslation automatic translation platform, Bulgaria's open data policy.
Представени бяха Системата за електронно връчване „еВръчване“ и новият национален портал за отворени данни.
The eProcurement system and the new national open data portal were presented.
Беше направен преглед на правната рамка за споделяне на данни в публичния сектор, Директивата за повторна употреба на информация, бяха представени и подробности за изискванията към данните и начините за тяхното предоставяне.
A review of the legal framework for data sharing in the public sector, the Re-use Directive was presented, details of the data requirements and ways of providing them were presented.
В рамките на проект „Координиране на езиковите ресурси в Европа“ е предвидена техническа и правна помощ, както и съдействие на място за администрациите на ЕС, като тези услуги са напълно безплатни.
Within the project "European Language Resource Coordination", technical and legal assistance, as well as on-site assistance to EU administrations, are provided, and these services are completely free of charge.
До 3,3 млн. евро могат да получат българските общини за безплатен безжичен интернет
Bulgarian municipalities may receive up to 3,3 million EUR for free Wi-Fi
До 3,3 млн. евро могат да получат българските общини, които кандидатстват в конкурса по инициативата на Европейската комисия WiFi4EU за висококачествен интернет в центровете на обществения живот.
EUR 3.3 million can be awarded to the Bulgarian municipalities that apply for the European Commission WiFi4EU initiative for high quality internet in the centers of public life.
Порталът за получаване на ваучери ще бъде отворен на 7 ноември (сряда) от 14 часа (българско време) до 18 часа на 9 ноември (петък) 2018 г.
The voucher portal will be open on November 7 (Wednesday) from 2 p.m. (GMT) to 6 p.m. on November 9 (Friday) 2018.
Бюджетът на този конкурс е 42 000 000 евро, с който ще бъдат финансирани общо 2800 общини от Европейския съюз.
The call budget is € 42,000,000, which will fund a total of 2800 municipalities in the European Union.
Финансирането за всяка държава може да бъде до 8 % от общите средства.
Funding for each country can be up to 8% of total funding.
Регистрацията за участие в инициативата започна през месец май.
Registration for participation in the initiative started in May.
Към 9:30 часа на 6 ноември 2018 г., броят на общините, които са подали документи, е 19 248, като 230 са от България.
At 9:30 on November 6, 2018, the number of municipalities that were registered were 19,248 and 230 were from Bulgaria.
Европейската комисия ще извърши своята селекция на база времето на подаване на формулярите за участие на принципа „първи кандидатствал- първи получил“, отчитайки географския баланс.
The European Commission will carry out its selection based on the time of submission on the "first-come, first-served" basis, taking into account the geographical balance.
От всяка страна членка ще бъдат финансирани минимум 15 общини.
A minimum of 15 municipalities will be funded by each member state.
ЕК предвижда кратки срокове за оценяване на кандидатурите.
EC provides for short deadlines for the evaluation of applications.
На 7 ноември стартира конкурсът за безплатен интернет на обществени места WiFi4EU
WiFi4EU free public WiFi call launches November 7
На 7 ноември (сряда), от 14:00 ч. българско време, ще бъде отворен конкурсът по инициативата на Европейската комисия за безплатен публичен интернет WiFi4EU.
WiFi4EU call, under the European Commission's initiative for free public WiFi access, will be launched on Wednesday, November 7, 2018. 229
229 български общини са се регистрирали за участие.
Bulgarian municipalities have already registered for participation.
В деня на конкурса представителите на местните власти, които вече са подали необходимите документи, следва само да натиснат бутона за кандидатстване.
The day the call is open representatives of the Bulgarian local authorities who already have registrations, will only have to press the button “Apply”.
“Нашият екип е в постоянна връзка с местните власти, за да осигури пълна информираност за процедурата за кандидатстване.
“Our team is in regular touch with the local authorities to ensure full awareness on the application process.
Още веднъж се обръщам към общините да бъдат активни в началния час на обявяване на конкурса, тъй като принципът, по който участниците ще бъдат избирани е „първи кандидатствал, първи получил“, коментира министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков.
Once again, I urge municipalities to be active the day the competition launches as the wining application will be selected on the first-come-first-served principle”, commented the Minister of Transport, Information Technology and Communications, Rossen Jeliazkov.
Той добави, че интернет свързаността е от решаващо значение за икономическото развитие на малките населени места.
He further added that Internet connectivity is of key importance for the economic development of smaller towns.
Министър Желязков подчерта, че високоскоростният интернет осигурява лесен достъп до здравни, образователни, финансови и административни услуги без да се налага хората от малките селища да пътуват до големите градове.
Minister Jeliazkov highlighted that high-speed Internet provides easy access to health, education, financial and administrative services without the need for the citizens to travel to bigger cities.
„В същото време, интернет свързаността ще направи малките селища атрактивни за инвеститори и туристи, защото местните общности ще могат да покажат своя потенциал в световната мрежа“, каза още министърът.
“In the meantime, Internet connectivity will make smaller towns more attractive for investors and tourists as local communities will be able to show their potential in the world web”, added the Minister.
Между 6 000 и 8 000 общини в ЕС ще получат ваучери за осигуряване на безплатен високоскоростен интернет на обществени места.
Between 6 000 and 8 000 EU municipalities will be awarded coupons to provide free public high-speed Internet.
В рамките на предстоящия конкурс ще бъдат определени 2800 участници за финансиране.
The present competition will select 2 800 participants for funding.
Общините ще могат да използват ваучерите за купуване и инсталиране на оборудване или подобряване на вече съществуваща мрежа за безжична интернет връзка в центрове на местния обществен живот.
Municipalities could use the vouchers to purchase and install equipment or improve the existing WiFi network across the public municipal centers.
Местните власти трябва да гарантират, че имат възможност да поддържат мрежата и да плащат съответните такси в рамките на минимум 3 години.
Local authorities have to guarantee they have enough possibility to support the network and pay the corresponding fees in the next three years at least.
Методика
Methodology
Основните източници залегнали в основата на докладите за отделните държави са съответното законодателство, както и, когато е приложимо, академичните текстове по съответните въпроси.
The principal sources underpinning the country reports are the relevant legislation as well as, where available, academic writing on the relevant issues.
Освен това в някои случаи, в зависимост от ситуацията, бяха проведени интервюта със заинтересованите страни с цел да се добие по-ясна представа за положението.
In addition, in some cases, depending on the situation, interviews were conducted with stakeholders in order to get a clearer picture of the situation.
Докладите обаче не се основава на емпирични и статистически данни, тъй като основната им цел се състои в анализ на съществуващата правна рамка.
However, the reports are not based on empirical and statistical data, as their main aim consists of an analysis of the legal framework in place.
Какви са правните източници свързани с мерки за блокиране, филтриране и премахване на незаконното съдържание в интернет?
What are the legal sources for measures of blocking, filtering and take-down of illegal internet content?
Примерен списък на това, което този раздел следва да разглежда:
Indicative list of what this section should address:
Областта регламентирана ли е?
Is the area regulated?
Има ли международни стандарти, по-специално конвенции, свързани с незаконното съдържание в интернет (като закрилата на децата, престъпленията в кибернетичното пространство и борбата срещу тероризма), които са транспонирани в националната регулаторна рамка?
Have international standards, notably conventions related to illegal internet content (such as child protection, cybercrime and fight against terrorism) been transposed into the domestic regulatory framework?
Този регламент фрагментарен ли е в различни области на правото, или по-скоро, се управлява от специални законодателни актове в интернет?
Is such regulation fragmented over various areas of law, or, rather, governed by specific legislation on the internet?
Представете кратък преглед на правните източници, при които дейностите по блокиране, филтриране и премахване на незаконното съдържание в интернет са регламентирани (по-подробен анализ ще бъде включен във въпрос 2).
Provide a short overview of the legal sources in which the activities of blocking, filtering and take-down of illegal internet content are regulated (more detailed analysis will be included under question 2).
Каква е правната рамка, регулираща:
What is the legal framework regulating
Блокиране и/или филтриране на незаконното съдържание в интернет?
Blocking and/or filtering of illegal internet content?
На какви основания съдържанието в интернет се блокира или филтрира?
On which grounds is internet content blocked or filtered?
Тази част трябва да обхване всички следващи основания, когато е приложимо:
This part should cover all the following grounds, wherever applicable:
защита на националната сигурност, териториалната цялост или обществената безопасност (напр. тероризма),
the protection of national security, territorial integrity or public safety (e.g. terrorism),
предотвратяването на безредици или престъпления (напр. детска порнография),
the prevention of disorder or crime (e.g. child pornography),
защита на здравето и морала,
the protection of health or morals,
защитата на репутацията или правата на другите (напр. дискредитиране, нарушение на неприкосновеността на личния живот, правата върху интелектуалната собственост),
the protection of the reputation or rights of others (e.g. defamation, invasion of privacy, intellectual property rights),
Предотвратяване разкриването на информация, получена при условията на поверителност.
preventing the disclosure of information received in confidence.
Какви изисквания и гаранции поставя правната рамка за подобно блокиране или филтриране?
What requirements and safeguards does the legal framework set for such blocking or filtering?
Каква е ролята на доставчиците на услуги за достъп до интернет, които прилагат тези мерки за блокиране и филтриране?
What is the role of Internet Access Providers to implement these blocking and filtering measures?
Съществуват ли инструменти за меки мерки (най-добри практики, кодекси за поведение, насоки и др.) в тази област?
Are there soft law instruments (best practices, codes of conduct, guidelines, etc.) in this field?
Кратко описание на съответната съдебна практика.
A brief description of relevant case-law.
Премахване на незаконното съдържание в интернет?
Take-down/removal of illegal internet content?
На какви основания се сваля/премахв съдържанието от интернет?
On which grounds is internet content taken-down/ removed?
защита на здравето и морала
the protection of health or morals,
Защитата на репутацията или правата на другите (напр. дискредитиране, нарушение на неприкосновеността на личния живот, правата на интелектуална собственост),
the protection of the reputation or rights of others (e.g. defamation, invasion of privacy, intellectual property rights),
предотвратяване на разкриване на информация, получена при условията на поверителност.
preventing the disclosure of information received in confidence.
Каква е ролята на доставчиците на интернет хдстинг пространства, социалните медии и други платформи, търсачки, (социални мрежи, форуми, блогове и т.н.) за прилагането на тези мерки за сваляне/премахване на съдържание?
What is the role of Internet Host Providers and Social Media and other Platforms (social networks, search engines, forums, blogs, etc.) to implement these content take down/removal measures?
Какви изисквания и гаранции определя правната рамка за подобно отстраняване?
What requirements and safeguards does the legal framework set for such removal?
Съществуват ли инструменти за меки мерки (най-добри практики, кодекси на поведение, насоки и др.) в тази област?
Are there soft law instruments (best practices, code of conduct, guidelines, etc.) in this field?
Процедурни аспекти:
Procedural Aspects:
Кои органи са компетентни да вземат решение за блокиране, филтриране и отстраняване на съдържанието в интернет?
What bodies are competent to decide to block, filter and take down internet content?
Как е организирано прилагането на тези решения?
How is the implementation of such decisions organized?
Има ли възможности за преразглеждане?
Are there possibilities for review?
Кои са компетентните органи за вземане на решение за блокиране, филтриране и премахване на незаконното съдържание в интернет (съдебни или административни)?
What are the competent bodies for deciding on blocking, filtering and take-down of illegal internet content (judiciary or administrative)?
Как се прилага това решение?
How is such decision implemented?
Опишете процедурните етапи на блокиране, филтриране или премахване на съдържанието в интернет.
Describe the procedural steps up to the actual blocking, filtering or take-down of internet content.
Какви са изискванията за съобщаване на решението на заинтересованите лица и страни?
What are the notification requirements of the decision to concerned individuals or parties?
Има ли във Вашата страна структура, която отговаря за наблюдението на съдържанието в интернет?
General monitoring of internet: Does your country have an entity in charge of monitoring internet content?
Ако отговорът е да, на каква основа се осъществява дейността по мониторинга?
If yes, on what basis is this monitoring activity exercised?
Посочените обрадувяния са субекти, отговарящи за прегледа на съдържанието в интернет и оценяване на спазването на правните изисквания, включително правата на човека - те могат да бъдат определени субекти, отговорни за подобно преразглеждане, както и доставчиците на интернет услуги.
The entities referred to are entities in charge of reviewing internet content and assessing the compliance with legal requirements, including human rights - they can be specific entities in charge of such review as well as Internet Service Providers.
Съществуват ли такива субекти?
Do such entities exist?
Какви са критериите за оценяване на съдържанието в интернет?
What are the criteria of their assessment of internet content?
Какви са техните компетенции за справяне с незаконното съдържание в интернет?
What are their competencies to tackle illegal internet content?
Оценка на съдебната практика на Европейския съд по правата на човека
Assessment as to the case law of the European Court of Human Rights
Законът (или законите) за блокиране, филтриране и премахване на съдържание от интернет отговарят ли на изискванията за качество (предвидимост, достъпност, яснота и точност), както е/са разработен/и от Европейския съд по правата на човека?
Does the law (or laws) to block, filter and take down content of the internet meet the requirements of quality (foreseeability, accessibility, clarity and precision) as developed by the European Court of Human Rights?
Има ли някакви гаранции за защита на правата на човека (по-специално свободата на изразяване)?
Are there any safeguards for the protection of human rights (notably freedom of expression)?
Предвижда ли законът необходимите предпазни мерки с цел предотвратяване на злоупотребата с власт и произвол в съответствие с принципите, установени в съдебната практика на Европейския съд по правата на човека (например по отношение на това да се гарантира, че решението за блокиране или филтриране е колкото може по целенасочено и, че не се използва като средство за блокиране на едро)?
Does the law provide for the necessary safeguards to prevent abuse of power and arbitrariness in line with the principles established in the case-law of the European Court of Human Rights (for example in respect of ensuring that a blocking or filtering decision is as targeted as possible and is not used as a means of wholesale blocking)?
Приложени ли са правните изисквания на практика, особено що се отнася до оценката за необходимост и пропорционалност на намесата в свободата на изразяване на мнения?
Are the legal requirements implemented in practice, notably with regard to the assessment of necessity and proportionality of the interference with Freedom of Expression?
В случай на наличие на правна рамка за саморегулиране в областта, налице ли са гаранции за защита на свободата на изразяване?
In the case of the existence of self-regulatory frameworks in the field, are there any safeguards for the protection of freedom of expression in place?
Съответната съдебна практика съотносима ли е със съответната съдебна практика на Европейския съд по правата на човека?
Is the relevant case-law in line with the pertinent case-law of the European Court of Human Rights?
За някои доклади на държавите настоящия раздел отразява главно национална или международна доктрина по тези въпроси в дадена държава.
For some country reports, this section mainly reflects national or international academic writing on these issues in a given State.
В други доклади, авторите са изготвили по-независима оценка.
In other reports, authors carry out a more independentassessment.
Правни източници
Legal Sources
България е страна, в която интернет се развива свободно без специален регламент, докато индекса за свобода на медиите като цяло е най-нисък сред европейските държави.
Bulgaria is a country where the Internet develops free from special regulation while generally the media freedom index ranks the lowest among the European states.
От самото начало интернет се разви като свободна среда и това, което е приложимо офлайн е приложимо и онлайн.
From the outset the Internet has evolved as a liberal environment and what is relevant offline is also relevant online.
Специалните разпоредби относно интернет и особено филтрирането, блокирането и премахването на интернет съдържание са ограничени.
Special provisions concerning the Internet and particularly filtering, blocking and take down of Internet content are scarce.
Само два правни инструмента, предвиждат изрично такива задължителни мерки, но елементи от тези въпроси могат също така да се открият в контекста на други по-обширни теми като цензура в интернет, управление на трафика, неутралност на мрежите, и др.
Two legal instruments only provide explicitly for such compulsory measures but elements of these issues can also be discerned within the context of other larger themes such as censorship on the net, traffic management, net neutrality, etc.
През 2010 агенции и организации в България предоставиха информация за правната рамка и практиките относно свободата на изразяване и плурализъм в интернет в подкрепа на широкомащабно европейско проучване, извършено от ОССЕ.
In 2010 agencies and organizations in Bulgaria provided information on the legal framework and practices concerning freedom of expression and pluralism on the Internet to support a large scale European survey carried out by OCSE.
При обобщаването на данните се оказва, че в българското законодателство няма правно определение за вредно съдържание и не е налична конкретна информация за блокиране или филтриране на съдържание.
Summarizing data it turned out that no legal definition for harmful content in BG legislation and no specific information about blocking or filtering of content is available.
Докладът за напредъка на изпълнението по програмата в областта на цифровите технологии за Европа и програмата в областта на цифровите технологии за България от 2014 г. подчертава положителното развитие по отношение на цифровата употреба, безопасността на мрежите и т.н., но и на много места липсва информация и липсата на координация между институциите е посочена като причина за постигането на реални и бързи резултати.
The report on the progress of the implementation of the Digital Agenda for Europe and the Digital Agenda for Bulgaria from 2014 highlights positive development with regard to digital use, safety of networks, etc. but on many positions information is missing and lack of coordination among institutions is specified as a reason for not accomplishing tangible and rapid results.
Европейската Директива № 2000/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2000 г. за някои правни аспекти на услугите на информационното общество, и по-специално на електронната търговия във вътрешния пазар (Директива за електронната търговия) е транспонирана в националното законодателство със Закона за електронната търговия (ЕСП), приет през юни 2006 г. и влязъл в сила на 24 декември 2006 г. по време на предприсъединителния процес.
The European Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market (Directive on electronic commerce) was transposed into domestic legislation by the Electronic Commerce Act (ECA)3 adopted in June 2006 and entered into force as of 24 December 2006 during the pre-accession process.
България стана държава членка на Европейския съюз към 1 януари 2007 г., като преди това бяха приети някои нови законодателни актове (сред които е електронната търговия), за хармонизиране на българското законодателство с изискванията на ЕС.
Bulgaria became a member state of the European Union as of 1 January 2007 and prior to this a certain number of new legislative acts had been adopted (among which was the Electronic Commerce) to harmonize the Bulgarian legislation with the EU requirements.
Други закони и изменения на закони, приложими за интернет средата, също бяха прокарани през годините, като например електронните документи и електронните подписи, Закона за защита на потребителите, Закона за електронните съобщения, Закона за защита на личните данни, Закона за отдалечено предоставянето на финансови услуги, Закона за авторското право и сродните му права, Закона за електронното управление, Закона за наказателното право (Наказателен кодекс), данъчни закони и др.
Other laws and amendments to laws applicable to the Internet environment were also passed during the years such as the Electronic Document and Electronic Signatures Act, the Consumers Protection Act, the Electronic Communications Act, the Personal Data Protection Act, the Provision of Distance Financial Services Act, the Copyright and Related Rights Act, the E-governance Act, the Penal Code, tax laws, etc.