Liettuan puolalaiset
Liettuan puolalaiset tai liettuanpuolalaiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan puolalaisiksi. Vuoden 2012 alussa Liettuassa asui 210 600 puolalaista. Tämä on Liettuan väkiluvusta 6,6 %, mikä tekee ryhmästä maan suurimman etnisen vähemmistön.[1] Liettuanpuolalaiset ovat myös määrältään yksi suurimmista entisen Neuvostoliiton alueilla asuvista puolalaisista diasporaryhmistä.[1]
Puolalaisia on asunut Liettuan alueella monen vuosisadan ajan. Suhde puolalaisten ja liettualaisten välillä on monimutkainen. Puola ja Liettua olivat yhdistyneinä Puola-Liettuan valtioliiton aikana, mutta liitto lakkautettiin Puolan jaoissa. Molemmat maat saivat itsenäisyyden ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1920 erimielisyys Vilnan omistuksesta johti Puolan–Liettuan sotaan, joka johti Vilnan liittämiseen Puolaan. Riita Vilnasta kärjistyi Neuvostoliiton käytettyä valtaansa Vilnan liittämiseksi Liettuan neuvostotasavaltaan toisen maailmansodan jälkeen. Kysymys Vilnan alueesta kärjistyi uudelleen Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1990, mutta alue pysyi Liettuan hallussa.[2][3] Kiistasta huolimatta Puola kannatti suuresti Liettuan itsenäistymistä ja oli yksi ensimmäisistä maan itsenäisyyden tunnustaneista valtioista. Näin oli huolimatta Puolassa syntyneistä peloista, jotka liittyivät liettuanpuolalaisten kohteluun Liettuan itsenäistymisen jälkeen.[4][5]
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Liettuan 3 350 400 asukkaasta 234 989 oli puolalaisia. Puolalaiset käsittävät 6,74 % väkiluvusta ollen näin Liettuan suurin etninen vähemmistö.[1] Liettuan toiseksi suurin vähemmistö ovat venäläiset.[1] Suurin osa liettuanpuolalaisista asuu Vilnan alueella. 216 012 puolalaista eli vuoden 2001 väestönlaskennassa Vilnan läänin alueella käsittäen läänin väkiluvusta 26 %. Liettuan pääkaupungissa Vilnassa asui 101 526 puolalaista käsittäen 19,3 % kaupungin väkiluvusta. Kunnallispiireistä puolalaisia asui eniten Vilnan kunnallispiirissä (61,3 % väkiluvusta) ja Šalčininkain kunnallispiirissä (79,5 % väkiluvusta).[6]
KuntaLääniVäkiluku kokonaisuudessaan[6]Puolalaisia väkiluvusta[6]ProsenttimääräDruskininkain kuntaAlytus25 4409953,9 %Varėnan kunnallispiiriAlytus31 1372 0676,6 %Jonavan kunnallispiiriKaunas52 2897131,4 %Kaišiadorysin kunnallispiiriKaunas37 6493741,0 %Ignalinan kunnallispiiriUtena23 0181 9088,3 %Molėtain kunnallispiiriUtena25 3872 0538,1 %Zarasain kunnallispiiriUtena22 8261 5186,7 %Vilnan kaupunkikuntaVilna553 904104 44618,9 %Elektrėnain kuntaVilna28 9232 1757,5 %Šalčininkain kunnallispiiriVilna39 28231 22379,5 %Širvintosin kunnallispiiriVilna20 2072 01910 %Švenčionysin kunnallispiiriVilna33 1359 09827,5 %Trakain kunnallispiiriVilna37 37612 40333,2 %Vilnan kunnallispiiriVilna88 58654 32261,3 %
Vuoden 2001 väestönlaskennan 234 989 puolalaisesta 187 918 (80 %) sanoi puhuvansa puolaa äidinkielenään. 22 439 puolalaista (9,5 %) sanoi äidinkielensä olevan venäjä ja 17 233 liettuan. 6 279 puolalaista (2,7 %) eivät kertoneet äidinkieltään. Loput 0,5 % ilmoittavat puhuvansa montaa eri äidinkieltä.[7]
Gabriel Narutowicz, Puolan presidentti Józef Piłsudski, puolalainen valtiomies Wiktor Budzyński, poliitikko
Darjuš Lavrinovič, liettualainen koripalloilija Kšyštof Lavrinovič, liettualainen koripalloilija Česlav Okinčic, liettualainen poliitikko Leokadija Počikovska, liettualainen poliitikko Waldemar Tomaszewski, Liettuan puolalaisten vaalitoiminta -puolueen puheenjohtaja
Luokka:Liettuan etniset ryhmät