Suomen eläinsuojelulaki
Eläinsuojelulaki (SDK 247/1996, ruots. "djurskyddslag") on 1. heinäkuuta 1996 Suomessa voimaantullut laki, joka määrää siitä, miten eläimiä saa kohdella. Lakitekstin mukaan lain tarkoitus on suojella eläimiä parhaalla mahdollisella tavalla kärsimykseltä, kivulta ja tuskalta ja edistää eläinten hyvinvointia ja hyvää kohtelua. Laki määrää myös siitä, miten eläimen saa tappaa.
Lain yleisenä periaatteena on: ""eläimiä on kohdeltava hyvin eikä niille saa aiheuttaa tarpeetonta kärsimystä. Tarpeettoman kivun ja tuskan tuottaminen eläimille on kielletty. Lisäksi eläintenpidossa on edistettävä eläinten terveyden ylläpitämistä sekä otettava huomioon eläinten fysiologiset tarpeet ja käyttäytymistarpeet.""
Nykyinen laki painottaa eläinten suojelua kivulta ja kärsimykseltä eläinten hyvinvoinnista huolehtimisen sijaan. Vuodesta 2011 maa- ja metsätalousministeriössä on valmisteltu uutta eläinsuojelulakia, jonka lähtökohtana olisi, että eläin on tunteva ja kunnioitettava olento. Luonnos hallituksen esitykseksi laiksi eläinten hyvinvoinnista lähti lausuntokierrokselle jouluna 2017 ja saapui lausunoilta maaliskuun alussa. Hallitus antoi esityksen eduskunnalle syyskuun loppu puolella 2018.  Laiksi eläinten hyvinvoinnista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Jos eduskunta hyväksyy lain, sen on tarkoitus astua voimaan vuoden 2021 alusta, samanaikaisesti maakuntauudistuksen kanssa.
Lakiehdotuksessa tiineytyshäkit aiotaan kieltää 15 vuoden siirtymäajalla. Lehmien parsinavettoja tai sikojen porsitushäkkejä ei olla kieltämässä. Lakiesityksestä jätettiin pois myös maininta siitä, että eläimillä on itseisarvo, mikä kuitenkin mainitaan ehdotuksen perusteluissa. Uudessa laissa aiotaan täsmentää millainen eläinjalostus on kiellettyä. Eläinten pitäjiltä, sekä lemmikinomistajilta että ammatinharjoittajilta, tullaan jatkossa vaatimaan osaamista.
Uusi laki on viivästynyt useita kertoja, koska maataloustuottajat ovat vastustaneet aikeita kieltää etenkin parsinavetat ja tiineytyshäkit. Tuottajien edunvalvoja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK) ei näe tarvetta kiristää eläinsuojelulakia, koska eläinten hoidon taso on järjestön mukaan suomalaistiloilla lain vaatimuksia korkeampi. MTK:n mukaan kiristys antaisi kilpailuetua ulkomailta tuodulle ruualle, joka tuotetaan heikommin eläinsuojelustandardein.
Suomen eläinsuojeluyhdistysten liiton (SEY) ja eläinsuojelujärjestö Animalian mukaan mukaan lakiehdotuksessa ei ole monia niiden keskeisinä pitämiä uudistuksia, kuten parsinavettojen ja turkistarhauksen kieltämistä, jatkuvaa vedensaantia eläinten pysyvissä pitopaikoissa, koirien ja kissojen tunnistusmerkintä- ja rekisteröintipakkoa tai kirjausta eläinten itseisarvosta.