Tukholman isku 2017
Tukholman kuorma-autoisku on 7. huhtikuuta 2017 tapahtunut autoisku, jota Ruotsin poliisi tutkii terrori-iskuna.[1] Iskussa epäilty ajoi ensin ihmisten päälle Drottninggatanilla ja sitten Åhlénsin tavaratalon seinään.[1]
Kuorma-autoa kuljettanut mieshenkilö ajoi vähän ennen kello 15 Ruotsin aikaa 7. huhtikuuta 2017 ihmisten päälle Tukholman ydinkeskustassa Drottninggatanin kävelykatuosuudella.[2][3] Lopuksi hän törmäsi kuorma-autolla Åhlénsin tavaratalon seinään,[2] ja osa tavaratalosta syttyi tuleen.[4] Tavaratalossa annettiin hälytys ja sitä alettiin evakuoimaan.[5] Iskussa käytetty kuorma-auto oli varastettu aiemmin päivällä Spendrups-panimolta kesken lastin purkamisen.[2] SVT:n ja Aftonbladetin mukaan kuorma-autossa oli jonkinlainen kotitekoinen pommi, joka ei kuitenkaan räjähtänyt iskussa.[6] Kuorma-auto siirrettiin pois iskupaikalta perjantain ja lauantain välisenä yönä.[6]
Poliisi sai tapahtumasta hälytyksen kello 14.53 Ruotsin aikaa, minkä jälkeen paikalle saapui mellakkapoliiseja.[7] Liikkumista Tukholman keskustassa rajoitettiin,[7] ja suurin osa siitä eristettiin kokonaan.[2] Tavaratalo Åhlénsin lähellä olevista rakennuksista ei aluksi päästetty ihmisiä ulos,[8] mutta poliisi alkoi päästää ihmisiä ulos noin iltakuudelta Ruotsin aikaa.[9] Koko Tukholman metro- ja bussiliikenne pysäytettiin sekä Tukholman keskusrautatieaseman ohittava junaliikenne seisautettiin.[2] Viranomaiset alkoivat tyhjentää keskusrautatieasemaa ihmisistä.[2] Valtiopäivien rakennus eristettiin kokonaan, ja korkeimpia virkamiehiä kehotettiin siirtymään suojattuihin tiloihin.[2] Joukkoliikenteen seisauttamisen takia ihmisiä jäi jumiin Tukholman keskustaan, joten monet tukholmalaiset päästivät keskustaan jumittuneita koteihinsa.[10] Myös Tukholman kaupunki avasi keskustaan jumittuneille oleskelutiloja.[10]
Ruotsin poliisin ensitietojen mukaan iskussa kuoli kolme ihmistä ja loukkaantui kahdeksan.[1] Säpon mukaan kuolleita oli kaksi.[4] Tiedot kuolleiden ja loukkaantuneiden määrästä vaihtelivat iskupäivän iltana mediassa.[4] Illalla Ekot-radiokanava julkisti haavoittuneita hoitavan päälääkärin vahvistaman tiedon, jonka mukaan yhteensä 15 ihmistä on loukkaantunut.[11] Heistä yhdeksän oli vakavasti loukkaantuneita.[12] Myöhemmin illalla poliisi kertoi neljän henkilön kuolleen iskun seurauksena.[12]
Yksi uhreista oli 11-vuotias koulutyttö, joka oli palaamassa kotiinsa.[13] Yksi uhreista oli 41-vuotias brittiläinen mies, joka työskenteli Spotifylla.[14] Toiset uhrit olivat belgialainen psykologi[15] ja 69-vuotias ruotsalainen nainen.[13] 28. huhtikuuta noin 60-vuotias nainen menehtyi vammoihinsa sairaalassa.[16]
Ruotsin poliisi julkaisi tiedotustilaisuudessa kaksi kuvaa miehestä, josta se ilmoitti haluavansa lisätietoja.[17] Poliisi otti iskupäivän illalla kaksi henkilöä kuulusteltavaksi,[11] koska heillä uskottiin olevan tapahtumiin liittyviä tietoja.[7] Myöhemmin illalla poliisi otti Aftonbladetin mukaan Märstassa kiinni poliisin ilmoitusta vastaavan miehen, joka tunnusti olevansa iskun tekijä.[18] Poliisi vahvisti hieman myöhemmin tiedon pidätyksestä ja kertoi, että pidätetty henkilö on tunnistettu.[11] Hän on 39-vuotias Uzbekistanista kotoisin oleva mies Rakhmat Akilov[19] ja kuuluu alueen tadžikistanilaiseen vähemmistöön.[20] Hän oli aiemmin Internetissä osoittanut sympatiaa terroristijärjestö Isisille.[7] Hänellä kerrotaan olevan neljä lasta, asuvan Tukholman esikaupungissa ja työskentelevän rakennusalalla.[21] Terrorismitutkijat ovat havainneet, että osa Keski-Aasiasta Venäjälle ja muihin maihin tulleista islaminuskoisista rakennustyöläisistä on radikalisoitunut.[21] Tukholman ja vain muutamaa päivää aiemmin sattuneen Pietarin terrori-iskun tekijöiden välisestä yhteydestä ei ole kuitenkaan toistaiseksi näyttöä.[21] Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, että Kirgisian, Uzbekistanin ja Tadzhikistanin islamistit tekevät yhteistyötä.[21] Hän on elättänyt itsensä tekemällä pimeitä rakennusalan keikkoja ja lähettänyt omien sanojensa mukaan tuhansia euroja perheelleen, vaimolleen ja neljälle lapselleen.[20]
Akilov oli tullut esille turvallisuuspoliisi Säpon tutkintavirrassa.[22] Tiedot eivät kuitenkaan johtaneet jatkotoimiin, koska häntä ei pidetty uhkana.[22][19] Poliisin mukaan hän on kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija, joka on jäänyt Ruotsiin laittomasti.[23] Turvapaikkaa hän oli anonut vuonna 2014.[19] Viranomaiset eivät kuitenkaan pitäneet Akilovin perusteluita turvapaikan saamiseksi uskottavina.[19] Hänen puheensa muuttuivat turvapaikan hakuprosessin aikana, joten viranomaiset eivät uskoneet hänen kertomustaan.[19] Lopullisen kielteisen päätöksen Akilov sai syyskuussa 2016.[19] Käännytyspäätöstä ei saatu pantua täytäntöön, sillä hän katosi viranomaisilta.[19] Akilovia kehoitettiin poistumaan maasta vielä vuoden 2016 aikana, mutta hän ei lähtenyt.[19] Näin ollen poliisi etsintäkuulutti Akilovin 27. helmikuuta.[19] Poliisipäällikkö Patrik Engström totesi, ettei Akilovia olisi välttämättä palautettu, vaikka hänet olisikin saatu kiinni.[19] Epäonnistuneen käännytyksen paljastuttua Ruotsissa nousi keskustelu kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautusten tehostamisesta.[19] Ruotsidemokraattien johtaja Jimmie Åkesson kutsui tapahtunutta isoksi skandaaliksi.[19] Åkesson vaati poliisille lisää resursseja ja tiukempaa rajavalvontaa.[19]
Expressen-lehti uutisoi, että poliisi on kahdessa yhteydessä tuonut kuulusteltaviksi kuusi uzbekistnilaista iskua seuranneena päivänä.[24] Lehden mukaan heistä neljä olisi otettu kiinni Vårbergissä, Tukholman esikaupunkialueella.[24] Toiset kaksi on otettu kiinni Tukholman keskustan Kungsholmenilla.[24] Aftonbladet-lehti kertoi, että Kungsholmenilla kiinniotettuja olisi kolme.[24] Akilov tunnusti iskun myös vangitsemisoikeudenkäynnissä.[19]
Ruotsin pääministeri Stefan Löfven piti viideltä tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi epäillyn jääneen kiinni.[7] Löfven piti tapausta selkeänä terrori-iskuna.[7] Tukholman poliisi kuitenkin kiisti, että ketään olisi pidätetty iskun takia.[7] Turvallisuuspoliisi Säpo kuitenkin käytti tapauksesta aluksi terrori-iskun sijaan nimeä ”attentat” ().[7]
Suomen poliisihallitus lähetti kaikille poliisiasemille kehotuksen lisätä näkyvyyttä paikoissa, joissa on paljon ihmisiä.[11] Suomen rajavartiolaitos tehosti valvontaansa Helsingin satamissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla.[11] Myös Norjassa turvatoimia kiristettiin; suurimmissa kaupungeissa ja Oslon lentokentällä poliisit kantoivat Reutersin mukaan asetta.[7]
Suomen valtionjohto tuomitsi iskun.[25] Presidentti Sauli Niinistö ilmoitti olevansa järkyttynyt iskusta ja esitti surunvalittelunsa. Hallituksen hätäkokouksen jälkeen pääministeri Juha Sipilä esitti hallituksen puolesta surunvalittelunsa Ruotsin pääministeri Löfvenille.[25][7] Suomen hallituksen keskeiset ministerit pitivät iltakuudelta Suomen aikaa puhelinkokouksen Tukholman iskun takia.[11] Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker esitti surunvalittelunsa komission puolesta ja kutsui iskua yhtä jäsenmaata vastaan iskuksi kaikkia vastaan.[11] Pariisissa sijaitseva Eiffel-torni sammutti valonsa Tukholman iskun muistoksi.[11] Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo totesi, ettei iskujen käsittely kuntavaalikampanjoinnissa ole sopivaa.[26]
Oikeudenkäynti Akilovia vastaan alkaa helmikuun puolivälissä 2018 Tukholmassa. Teon esitutkinta-aineisto julkistettiin 20. tammikuuta 2018 ja Akilov saa syytteen terroririkoksesta, yrityksestä terroririkokseen ja vaaran aiheuttamisesta. Oikeudenkäynti kestänee kolme kuukautta.[27]
Luokka:Vuoden 2017 terrori-iskut Kuorma-autoisku Luokka:Terrori-iskut Ruotsissa