Suomen kanavat
Suomessa kanavia on ennen kaikkea sisävesillä; merialueen kanavat on valtaosin tehty pienveneilyä varten. Vesiliikenteen kannalta merkittävä syy kanavointiin on ollut uittotoiminta. Vedenjohtamiseen kanavia on rakennettu etenkin järvenlaskua ja vesivoimahankkeita varten.
Suomen vesitieyhdistys perustettiin vuonna 1981 edistämään vesiteiden kehittämistä ja kanavien rakentamista.[1]
Ensimmäiset yritykset kanavien rakentamiseksi Suomessa tehtiin jo 1500- ja 1600-luvuilla. Kesken jääneet niin sanotut Pontuksen kaivannot jäivät muistoksi rohkeista yrityksistä avata vesitie Saimaalta Suomenlahdelle. 1700-luvun alussa oli jo vireillä suurisuuntaisia kanavointisuunnitelmia, mutta niiden toteuttaminen ei tuon ajan voimavaroilla ollut mahdollista. 1700-luvun puolivälistä lähtien Ruotsin valtiovalta ryhtyi Suomessakin toimittamaan joen- ja koskenperkauksia. Toimintaa johti aluksi Augustin Ehrensvärd ja vuodesta 1799 Suomen Koskenperkausjohtokunta. Kanavointityöt aloitettiin 1700-luvun loppupuolella Kokemäenjoen vesistössä, mutta ne jäivät kesken.
Vuosisadan lopulla venäläisten hallinnoimalla alueella Saimaalla tehtiin neljä sotakanavaa Saimaan laivastoa varten. Venäjän vallattua koko Suomen vuonna 1809 jatkettiin koskenperkausta ja tehtiin pieniä venekanavia. Sulkukanavien rakentamisen aloittivat yksityiset teollisuusmiehet, jotka rakensivat ruukkien tuloväylille yksityisiä sulkuja helpottamaan malminkuljetusta.
Ensimmäiset kanavien liikennetilastot ovat jo 1840-luvulta. Kaupallinen vesiliikenne oli vähäistä Saimaan kanavan rakentamiseen asti. Uusi kanava toi Viipurin ja Pietarin markkinat käden ulottuville ja avasi tien myös muihin maanosiin.
Koko Itä-Suomessa alkoi nyt voimakas laivanrakennuksen, konepaja- ja sahateollisuuden nousukausi. Yksityiset maanomistajatkin rakensivat omasta puutavarastaan tervahöyryjä, joiden avulla he pääsivät osalliseksi rahtiliikenteen mukanaan tuomasta varallisuudesta. Tavaraa kuljetettiin myös lotjilla sekä proomuilla. Laivanvarustajilla oli omia matkustajahöyryaluksia, jotka tarjosivat aivan uudenlaista matkustusmukavuutta niin tavalliselle kansalle kuin nopeasti kasvavalle matkailijajoukollekin. Sisämaan kaupungeille rakennettiin satamia ja Viipurista kehittyi Suomen vilkkain puutavaran vientisatama.
Vesiliikenteen kasvu oli painottunut voimakkaasti Itä-Suomeen, sillä Kokemäenjoen ja Kymijoen vesistöalueet jäivät ilman meriyhteyttä. Höyryalusten ilmestyminen merkitsi kuitenkin myös täällä tärkeää parannusta alueen liikenneoloihin. Päijänteellä ja Tampereen seudulla rakennettiin aluksia ja liikenne oli vilkasta varsinkin Vääksyn kanavalla Asikkalassa.
Suomen ensimmäinen sulku, Mustion sulku, rakennettiin vuonna 1745 Karjaalla. 80 vuotta myöhemmin toinen sulku rakennettiin Pohjan kunnan Antskogiin.[2]
Ensimmäinen yleiselle liikenteelle tarkoitettu sulkukanava valmistui vuonna 1840 Leppävirran Konnukseen. Kun Varkauteen valmistui vuonna 1845 kaksikammioinen Taipaleen kanava, Lappeenrannan ja Kuopion välille avautui vesireitti. Reitti ulotettiin 1850-luvulla Iisalmeen ja 1870-luvulla Pieliselle.
Kokemäenjoen vesistössä valmistui Muroleen kanava vuonna 1854.
Valtavan suuri hanke oli Saimaan kanavan rakentaminen, joka saatettiin päätökseen vuonna 1856. Saimaan kanavassa oli 15 sulkua, joissa oli yhteensä 28 sulkukammiota. Saimaan kanavan rakentamisen takia Konnuksen ja Taipaleen kanavat jouduttiin rakentamaan uudelleen, koska ensimmäiset kanavat olivat Saimaan kanavaa ahtaammiksi mitoitettu. Saimaan kanava oli taloudellisesti hyvin kannattava ja elvytti Itä-Suomen taloutta. Siitä muodostui huomattava turistinähtävyys. Nykyinen vuokrasopimus päättyy 2013.
Kanavarakentamisen huippukausi osui 1800-luvun jälkipuoliskolle. Hämeessä Kokemäenjoen reitin ja Päijänteen kanavat rakennettiin aikavälillä 1854–1904. Töiden painopiste oli kuitenkin Itä-Suomessa, jossa Pielisjoen kanavointi toteutui 1876, Iisvesi–Pielavesi-reitti avattiin 1895, Kiuruveden reitti 1905, Heinäveden reitin kanavat valmistuivat 1906 ja Juojärven kanavointi 1915.
Kokemäenjoen vesistön eteläosiin rakennettiin kaksikammioinen Valkeakosken kanava vuonna 1869 ja yksikammioinen Lempäälän kanava vuonna 1873. Esteeksi jäi Tampereen kannas, johon ei koskaan rakennettu kanavaa.
Kymijoen vesistössä valmistuivat Vääksyn kanava 1871 ja Kalkkisten kanava 1878. Vesistön latvat kanavoitiin vuoteen 1927 mennessä, mutta Keiteleen ja Päijänteen välinen viisisulkuinen kanava valmistui vasta vuonna 1994.
Vuoksen vesistössä kanavoitiin Heinäveden reitti vuosina 1895–1905 rakentamalla neljä sulkukanavaa ja perkaamalla kapeikkoja. Vuonna 1915 valmistui yhteys Juojärvelle, kun nelikammioinen Varistaipaleen kanava ja kaksikammioinen Taivallahden kanava valmistuivat.
1920-luvun lopulla ruvettiin Saimaan kanavaa uusimaan leventämällä kanavaa ja korvaamalla kytkysulut uusilla suursuluilla. Työ jäi kesken sodan syttyessä ja kanava tuhoutui sodassa. Nykyinen Saimaan kanava valmistui vuonna 1968.
Sotien jälkeen muutettiin useita kanavia nippu-uittoon paremmin soveltuviksi. Kanavia oikaistiin ja sulkujen kokoa kasvatettiin. Työt saatiin valmiiksi samoihin aikoihin uiton loppumisen kanssa. Nykyisin uittoa on enää Vuoksen vesistössä.
Suuri osa kanavista on uusittu useaan kertaan tarpeiden muuttuessa ja aluskokojen kasvaessa; Konnuksen ja Ahkionlahden kanavat peräti kolmesti. Vanhin käytössä oleva sulkukanava on vuonna 1895 valmistunut Karvion kanava ja uusimmat vuonna 2002 valmistuneet Juankosken kanava ja Karjalankosken kanava.
Suomen kanavat ovat muiden maiden kanaviin nähden varsin lyhyitä ja niiden tarkoituksena onkin yhdistää suuria vesistöjä toisiinsa.
Liikennevirasto ylläpitää Vuoksen vesistön Itämereen yhdistävää Saimaan kanavaa, jossa on kahdeksan sulkua, sekä 31 sulkukanavaa, jotka yhdistävät järvialtaita. Näistä Vuoksen vesistössä on 16 sulkukanavaa, Kymijoen vesistössä 11 ja Kokemäenjoen vesistössä neljä. Suurin osa kanavista on automatisoitu itsepalvelukäytölle.[3] Julkisilla väylillä on sulkukanavien lisäksi kuutisenkymmentä avokanavaa. Yhteensä kanavaväylästöä Suomen sisävesillä on 7900 kilometriä.[2]
Saimaan kanavassa kulkee vuosittain noin 2,4 miljoonaa tonnia tavaraa, joskin kuljetusten määrä on laskenut nopeasti. Muiden kotimaisten kanavien yhteenlaskettu kuljetusmäärä on 1,2 miljoonaa tonnia. Nykyisin rahdinkuljetus on siirtynyt kanavista muualle ja kanavien suurin käyttötarkoitus on matkailussa, mutta Saimaan syväväylä on edelleen rahtialuksille tarkoitettu. Alusmäärällä mitaten vilkkain kanava on Vääksyn kanava, josta kulkee vuosittain yli 5000 alusta. Matkustajamääriltään suurimmat kanavat ovat Vuoksen ja Kokemäenjoen vesistöissä. 2000-luvulla myös matkustajaliikenne on kääntynyt kanavilla laskuun.[2]
Valtaosa Suomen kanavista on nykyisin itsepalvelukäyttöisiä. Niissä sulutus tilataan ala- ja yläkanavassa olevien käyttökytkimien (köysien) avulla. Osa kanavista, lähinnä kauppamerenkulun käyttämät, on miehitettyjä. Miehitetyiltä kanavilta voidaan ohjata myös itsepalvelukanavia.
Liikenteen ohjaus kanavilla tapahtuu liikennevalojen avulla ja tarvittaessa henkilökunnan antamin ohjein.
Suomessa ei ole käytössä kanavia koskevia erityissäädöksiä, vaan niillä liikuttaessa noudatetaan samoja sääntöjä kuin muillakin vesiteillä. Saimaan kanavalla on omat sääntönsä.
Vesikulkuneuvoliikenteen molempiin suuntiin mahdollistavia kanavia
Ahkiolahden kanava, Maaninkajärven ja Onkiveden yhdistävä sulkukanava Iisalmen reitin varrella Joensuun kanava, Pielisjoessa Joensuun kaupungin keskustassa Juankosken kanava, Nilsiän reittiin kuuluva kanava Juankoskosken kaupungin keskellä Kaltimon kanava, Pielisjoessa Enon eteläpuolella Karjalankosken kanava, Nilsiän reittiin kuuluva kanava Juankoskella Karjalankosken voimalaitoksen vieressä Karvion kanava, yksisulkuinen kanava Kermajärven ja Varisveden välillä Karvion kylässä Heinävedellä Kerman kanava, yksisulkuinen kanava Heinäveden kunnassa Kermankosken vieressä Konnuksen kanava, Leppävirran reitillä kanavahistoriansa neljän eri sulkukanavan paikkana toiminut alue Kallaveden ja Unnukan välillä Kuivisaaren kanava, läntisellä Pien-Saimaalla Kuivisaaren läpi kallioon louhittu noin 40 metriä leveä kanava, jonka Kuivaketveleen silta ylittää[4][5] Kuivataipaleen kanava, Suonenjoella sijaitseva vuonna 1996 uudelleen avattu museokanava, joka yhdistää Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön Kuurnan kanava, Pielisjoessa Kontiolahden kunnan alueella Lastukosken kanava, sulkukanava Nilsiän kunnassa Syvärin ja Vuotjärven välissä Naapuskosken kanava, venekanava Leppävirran reitillä Kallaveden ja Unnukan välillä Nerkoon kanava, Kuopio–Iisalmi-laivaväylän sulkukanavapaikka Onkiveden ja Nerkoonjärven välillä Lapinlahdella Pilpan kanava, Heinäveden reitin eteläisin sulkukanava Saarikosken kanava, 1900-luvun alun restauroitu puusulku Kiurujoessa Iisalmen Runnin kylässä Saimaan kanava, yhdistää Saimaan vesistöalueen Lappeenrannasta Viipurin kautta Suomenlahteen Taipaleen kanava, Leppävedenreitin sulkukanava Varkaudessa, Unnukan ja Haukiveden Siitinselän välillä Taivallahden kanava, kaksisulkuinen kanava Heinävedellä yhdistää Juojärven Varisveteen Varistaipaleen kanava, 4-sulkuinen kanava Heinäveden kunnan Varistaipaleen kylässä Vihovuonteen kanava, yhdistää Kermajärven Haukiveteen yhdessä Kerman ja Pilpan kanavien kanssa
Ketveleen kanava, yhdistää Rantasalmella Haukiveden Raudanveteen Möhkön ruukin kanava, puinen venesulku Koitajoessa Möhkönkosken kohdalla[6] Vehkataipaleen kanava, venesulullinen pumppauskanava Suur-Saimaan ja Vehkasalonselän välillä Taipalsaaren kunnassa[7]
Alajärven kanava, kaivanto Varkaudessa Taipaleen sulkukanavan pohjoispuolella Haijan kanava, Haijanselän Piensaaren poikki kulkeva kanava Varkaudessa[8] Haponlahden kanava, Oravinkannaksen poikki kulkeva kanava yhdistää Saimaan Joutenveden ja Haukiveden Kaavinkosken kanava, Kaavin ja Tuusniemen rajalla sijaitseva kanava yhdistää Rikkaveden ja Kaavinjärven Kallion kanava, Pamilon voimalaitokselle kulkevan reitin osa Tekojärven Heinäselän ja Palojärven välillä Ilomantsissa[9] Keilankanava, Kallavedellä Kuopion Lehtoniemen mantereesta erottava kanava[10] Kihlovirran kanava, kanava Iisalmen Poroveden ja Haapajärven välisessä salmessa Kirkkotaipaleen kanava, kanava Ristiinassa Yöveden ja Louhiveden välisellä väylällä muutamia kilometrejä etelään Varkaantaipaleen kanavasta Kutveleen kanava, alun perin Suvorovin sotakanavaksi kaivettu reitti katkaisee Suur-Saimaan Kyläniemen Muuraispuron kanava, Saimaan syväväylän kanava Unnukan ja Voipaanselän välillä Leppävirralla Oravin kanava, kanava Haukiveden ja Joutenveden välillä Savonlinnan Oravissa Pussilantaipaleen kanava, Saimaan syväväylän kanava Varkaudessa Rahasalmen kanava, 400 metrin pituinen avokanava Leppävirralla Konnuksen kanavan eteläpuolella Siikasalmen kanava, Ukonvedellä Mikkelissä sijaitseva 300 metriä pitkä kanava Sitkoinleuvansalmen kanava, noin 50 metriä pitkä kanava Tetrinselälle johtavalla väylällä Puumalassa Summan kanava, avokanava Suvasveden ja Muuruveden väliselällä väylällä Kuopion Summan kylässä[11] Varkaantaipaleen kanava, kanava Ristiinassa Yöveden ja Louhiveden välisellä väylällä muutamia kilometrejä pohjoiseen Kirkkotaipaleen kanavasta Virtasalmen kanava, kanavoitu salmi Haapaselän ja Haukiveden Säyneselän välisellä väylällä Joroisissa[12][13] Välikanava, avokanava Heinäveden reitin Taivallahden ja Varistaipaleen sulkukanavien välisellä osuudella Vääräkosken kanava, Heinäveden reitin väylän kanava Kermajärven ja Joutsenveden välillä Heinävedellä Väätämönsalmen kanava, kanava Mikkelissä entisen Anttolan kunnan alueella Louhiveden ja Luonterin välisellä väylällä
Askolan kanava, Puurtilanniemen katkaiseva pienvenekanava yhdistää Puurtilanlahden ja Likolahden Varkaudessa[14][15] Annelin kanava, Unnukan ja Haisevan välinen pienvenekanava Varkauden ja Leppävirran rajalla[16][17] Jakokosken museokanava, Pielisjoen uudelleen porrastuksen myötä pois käytöstä jäänyt sulkukanava Kontiolahdessa Kaltimon vanha kanava, Pielisjoen uudelleen porrastuksen myötä pois käytöstä jäänyt sulkukanava Enossa Kukonharjun kanava, Suvorovin sotakanava Puumalan Kukonharjussa Käyhkään kanava, Suvorovin sotakanava Ruokolahden Käyhkäällä Marjalan kanava, Kuunvirtanakin tunnettu kanava Marjalan kaupunginosassa Joensuussa Nurmitaipaleen kanava, Raikuun kanavana tunnetun Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa Piekälänsaaren kaivannonoja, Piekälänsaaren Keljunniemestä erottava kaivanto Anttolan Hietavedellä[18] Pistalan kanava, Raikuun kanavana tunnetun Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa Raikuun kanava, Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa ja nimi Sikoinleuan kanava, Rantasalmen Yöveden ja Haukiveteen yhdistävä kanavoitu salmi[19][20] Suetsin kanava, Hautalammen ja Jokilammen välisen kannaksen puhkaiseva kaivanto Rääkkylässä[21] Telataipaleen kaivanto, Rutolan tukinsiirtolaitoksen liikennettä palvellut Pien-Saimaan ja Myllylammen yhdistävä kanava Lappeenrannassa Telataipaleen kanava, Suvorovin sotakanava Telalahden ja Siikaveden Taipaleenselän välillä Sulkavalla Ukonkannan kaivanto, Saimaan vedenkorkeuden ollessa riittävän korkealla Koloveden kansallispuistossa, kaivanto on noin satametrinen melottava kanava Ukonlahden ja Metsoselän välillä[22][23]
Kalkkisten kanava, Asikkalassa Päijänteen ja Ruotsalaisen yhdistävä Euroopan pisin makeanveden sulku Keiteleen kanava, joukko sulkukanavia, jotka yhdistävät Keiteleen ja Päijänteen altaita Kerkonkosken kanava, 1100 metriä pitkä kanava Rautalammilla Niiniveden ja Kiesimän välisellä kannaksella Kiesimän kanava, 460 metriä pitkä kanava Rautalammilla Pohjois-Konneveden ja Kiesimän välisellä kannaksella Kolun kanava, Suomen järvien pisin kanava Nilakan ja Koskiveden välillä Tervossa Kuhankosken kanava, Keiteleen kanavan osa Laukaassa yhdistää sululla Saraaveden ja Leppäveden Kuivataipaleen kanava, Suonenjoella sijaitseva vuonna 1996 uudelleen avattu museokanava, joka yhdistää Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön Neiturin kanava, 980 metriä pitkä kanava Keiteleen ja Konneveden välillä Vaajakosken kanava, Keiteleen kanavan osa Jyväskylässä yhdistää sululla Leppäveden Päijänteeseen Vääksyn kanava, Lahden Vesijärven Päijänteeseen yhdistävä sulkukanava Asikkalan Vääksyssä Pyhäkosken kanava, Mäntyharjun reittiin kuuluva kanava Mäntyharjulla Pyhäveden ja Lahnaveden välillä
Strukan kanava, sulkukanava Pyhtäällä Kymijoen Pyhtään haaran itärannalla, Stråkaforsin kosken kohdalla
Kellosalmen kanava, Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä Kirkkoniemen kanava, Kuusveden eteläreunassa oleva osin Kirkkoniemen poikki kaivettu ja osin Kirkkolahteen padottu kanava Sahinjoen ja Tarvaalanvirran välillä[24][25] Kuttakosken kanava, avokanava Kuopion Karttulassa Virmasveden ja Kuttajärven välillä Likastin kanava, Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä Listonsalmen kanava, Listonniemen poikki rakennettu kanava Keiteleellä Suonsalmen kanava, Hirvensalmella Puulaveden ja Liekunejärven välillä Säviänvirran kanava, salmeen ruopattu kanava Rautalammin reitillä Pielaveden ja Nilakan välillä Säynätsalmen kanava, kanavoitu salmi Rautalammilla Niiniveden ja Iisveden välillä Vaimossalmen kanava, Kangasniemen kirkonkylän ja Puulaveden välisen väylän osa Pilkanselän ja Kotkaisen välillä
Kaivannonkanava, Rautalammin reitin Kynsiveden Leivonveteen yhdistävä kanava[26] Kivisilmän kanava, Tihvetjärven ja Luujärven välisen kapean kannaksen poikki kulkeva kanava Kouvolassa Kivijärven kanava, Kivijärven ja Päijänteen Saarenlahden väliin kaivettu kanava Muuramessa[27][28] Liperonvirta, Suottaniemen katkaiseva Lipero-nimisen miehen kaivama kanava Jäppilässä Puruveden ja Paasveden välillä[29][30] Salmelan kanava, Leivonmäen kansallispuiston rajalla Rutajärven ja Keskisenveden yhdistävä uoma Rapakkosalmen kanava, Heinolan Korpinmaan mantereesta erottava kanava Ruotsalaisella[31][32]
Herraskosken kanava, Virtain kaupungissa sijaitseva Visuveden ja Toisveden välisen väylän osa Lempäälän kanava, Lempäälän keskustassa sijaitseva kanava Tampere-Hämeenlinna vesireitillä Muroleen kanava, Runoilijan tie -vesireitin osana toimiva kanava Ruoveden kunnassa Valkeakosken kanava, Valkeakosken keskustan tuntumassa kulkevan kanavan kautta kulkee reitti mm. Längelmävedelle ja Pälkänevedelle
Naurissalmen sulku, Virroilla, Tarjanneveden pohjoisrannassa, pienveneliikenteen Pihlajaveden reittiä Kotalan kylään mahdollistava sulku
Apian kanava, kanava Valkeakoskella, Mallasvedessä reilu kilometri Valkeakosken kanavasta ylävirtaan Kaivannon kanava, Kangasalla Längelmäveden ja Roineen yhdistävä kanava Kautun kanava, Ruovedellä Ruoveden ja Paloveden järvet yhdistävä kanava Kaivannonsalmen kanava, Nokian ja Pirkkalan rajalla Luodonsaaren eteläpään mantereestä erottava kaivanto Kaivoskannan kanava tai Visuveden kanava, yhdistää Ruoveden Visuvedellä Tarjanneveden ja Vaskiveden
Iharinkosken kanava, luonnonmullistuksien sekä vedenhallinta- ja kanavahankkeiden myötä kulkukelpoisuudeltaan vaihdellut uoma tarjoaa nykyään reitin pienveneille Saarelan kanava tai Evon kanava, Hämeenlinnassa Evon metsäopistolla pienet Ylisen ja Alisen Rautjärvet yhdistävä noin satametrinen kanava[33][34] Lintuniemen kanava, Nokianvirran Lintuniemen poikki kaivettu kanava Nokialla[35][36]
Luodonjärveen johtavat venesulut Furuholmsvägenin ja Gertrudsvägenin vesistöpenkereissä.[37][38] Öjanjärveen johtavat venesulut Kokkolassa Jopintien vesistöpenkereissä Aligrundetilla ja Palmassa.[39][40]
Kraaselin kaivanto, Kellon Kraaselin ja Rapakarin välillä kulkeva kanava Haukiputaalla
Kauneuskanava, Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava
Älönsaaren makeanvedenaltaaseen johtava sulku Paraisilla Simonbyntien vesistöpenkereessä.[41]
Träskin kanava, Paraisten Houtskarissa sijaitseva Västersundenin ja Östersundenin väliin kaivettu soutuveneilyyn soveltuva kanava[42]
Uudenkaupungin makeavesialtaaseen johtavat sulut Lyökintien ja Lepäistentien vesistöpenkereissä.[43][44] Närpiönjoen Västerfjärdenin säännöstelyaltaaseen johtava sulku Nya Käskövägenin vesistöpenkereessä.[45]
Idgrundin kanava, Kristiinankaupungissa Idgrundin saaren poikki kulkeva Västra Ändäniin vievän vesiväylän osa.[46][47]
Rauman Kanali, Raumanjoen kanavoitu alajuoksu Rauman keskustassa
Pikkalanjoen venesulku Vikträsk -järvelle kulun estävän padon ohi Siuntiossa[48]
Jomalvikin kanava, Raaseporissa Tammisaaren eteläpuolella sijaitseva kanava Jomalsundin kanava, väylän osana toimiva kanava Loviisan Ruotsinpyhtäällä Laajasalon kanava, kanava Helsingissä Laajasalon ja Tammisalon välissä Strömman kanava, Kemiönsaaren kunnan ja Salon kaupungin rajalla sijaitseva kanava
Katajanokan kanava, Helsingin Keskustassa sijaitseva pienveneitä palveleva kanava Ruoholahdenkanava, Helsingin kantakaupungin länsiosassa sijaitseva kanava joka erottaa Jätkäsaaren mantereesta Sompasaaren kanava, Sompasaaren mantereesta erottava kanava Helsingissä[49] Tammisalon kanava, kanava Helsingissä Roihuvuoren ja Tammisalon välissä
Väänteenjoen sulku, sulku Lohjanjärven ja Hiidenveden välillä kulkevassa Väänteenjoessa
Ämmäkosken sulku, Kajaanin Tervakanavien entisöity sulku
Boholmin kanava, Luodonjärven ja Öjanjärven välille kaivettuu 400 metriä pitkä kanava Kruunupyyssä[50] Vuotson kanava, Sodankylän Vuotson kylän kautta kaivettu kanava yhdistää Lokan ja Porttipahdan tekojärvet
Kontiosaaren kanava, Simpelejärvellä Parikkalassa Kontiosaarena tunnetun niemen katkaiseva kanava[51][52] Kuuvan kanava, Inarijärven koillisosassa sijaitseva Suomen pohjoisin kanava Käkisaaren kanava, perimätiedon mukaan venäläisten Isovihan aikaan kaivama kanava jolla niemi erotettiin mantereesta Petäisen kanava, myös Nälkäkanava tunnettu kanava oikaisee vesiväylän mutkan Kajaanin Petäisessä[53][54]
Uittoa varten rakennettuja kanavia ja virtausreittejä, jotka eivät palvele alusliikennettä
Kirveskanava, osaltaan Äimäkanavaksikin nimetty väylä Posiolla[55] Kuutin kanava, uittokanava ja kunnostettu uittoränni Kouvolassa Repoveden kansallispuiston Tervajärven ja Repoveden välillä Linderin kanava, kiinalaisen työvoiman avulla rakennettu tukinuittokanava yhdistää Keritty-järven ja Myllylammen Lopella.[56] Luikonlahden uittokanava, vanha uittoreitti Kaavin Luikonlahdessa[57] Liesilammen uittokanava, Liesilammen ja Kettulammen välille rakennettu noin 5–7 metriä leveä uittokanava Seitsemisen kansallispuistossa[58] Siikajoen uittokanava, Oulujärven ja Siikajoen sivuhaaran yhdistävä, myös Painuan uittokanavana tunnettu tukinuittoa varten kaivettu kanava Kainuun Vaalassa Rutapohjan kanava, uittoa ja järvenlaskemista palvellut kanava Päijänteen Rutalahteen laskevan Rutajoen suulla Leivonmäen kansallispuistossa Taipaleen uittokanava, Salkolanjärvestä Liesjärveen johtava tukinuittoväylä Liesjärven kansallispuistossa[59] Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välissä
Järvenlaskemista varten kaivettuja kanavia, joilla on luotu järvelle uusi virtaava lasku-uoma.
Höytiäisen kanava, Höytiäisen laskemista varten kaivettu kanava Pohjois-Karjalassa Kirjavalan kanava, Suur-Rautjärven pinnankorkeuden alentamiseksi Kirjavalanjokeen kaivettu lasku-uoma Saaren kunnan Kirjavalan kylässä Läsäkosken kanava, Kyyveden pinnan laskemiseksi Puulaveteen johtavaksi kaivettu kanava Kangasniemen ja Mikkelin rajalla
Kissakosken kanava, Puulaveden pinnan laskemiseksi kaivettu 1,1km pitkä avokanava Kortteisen kanava, Kortteisenjärven laskemiseksi kaivettu lasku-uoma Pihtiputaalla Elämäjärven kylässä Elämäjärven ja Saarijärven välillä Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välillä kulkeva kivinen ja virtaava kaivanto
Isokanava, Leistilänjärven kuivattamiseksi kaivettu kanava Nakkilassa Rautajoen kaivanto, Pohjalanjärven kuivattamiseksi jokiuoman kohdalle kaivettu ja louhittu kanava Sastamalassa
Kalliokanava, Järviojanakin tunnettu Alavieskanjärven kuivattamiseksi tehty uoma Alavieskassa
Käyttö- ja talousvesien, teollisuuden prosessivesien sekä muiden vesihuoltojärjestelmien vedenottoon tehtyjä avokanavia.
Haapajärven tekoaltaan syöttökanava, Pattijoesta vettä tekojärveen syöttävä kanava Raahessa Kuljunlahden altaan syöttökanavat, Haapajoen ja Piehinkijoen vedet terästehtaan makenavedenaltaaseen johtava kanava Raahessa Lapinjoen kanava, noin 12 kilometrin pituinen Lapinjoesta Rauman Äyhönjärveen raakavettä johtava kanava
Voimakanavia sekä muita myllyjen ja vesivoimaloiden veden johtamiseen tehtyjä kanavia.
Kiekan kanava, voimalaitokselle johtava avokanava Maaveden ja Sysmäjärven välisellä kannaksella Joroisten kunnassa Kyrkösjärven tekojärven syöttökanava, vettä Seinäjoesta tekojärveen ohjaava kanava Seinäjoen lentokentän pohjoispuolella[60] Tehdassaaren kanava, Nokianvirrassa olleen Nokiankosken vesivoimalan syöttökanava[61][62] Täyttökanava, vettä Seinäjoesta Kalajärven tekojärveen johtava kanava Peräseinäjoella[63] Uljuan tekojärven syöttökanava, Siikajoen vettä tekojärveen syöttävä kanava Siikalatvan kunnassa
Itseisarvoisesti kanavaympäristön luomiseksi ja paikan tilakokemuksen kehittämiseksi rakennettuja kanavia, jotka eivät tarjoa kulkuyhteyksiä
Uutelankanava, Helsingin Aurinkolahden kaupunginosaan rakennettu meri-, keski- ja yläaltaasta muodostuva kokonaisuus
Säilyneitä kanavalinjoja, joilla veden ja vesiliikenteen välittäminen on loppunut
Grabben kanava, vedetön, keskiaikainen kanava Länsi-Uudellamaalla Raaseporin Karjaalla Kimolan kanava, seitsemän kilometriä pitkä nippu-uitto kanava yhdistää Kymijoen yläjuoksun Konniveden ja Pyhäjärven Pispalan uittotunneli, Näsijärven pinnan tasoonTampereen Pispalaan kaivettu kanavatunneli tukkinippujen uittamiseksi Pispalanharjun läpi Pyhäjärveen laskevalle funikulaarille Puutarhakanava, Tampereen Finlaysonin tehdasalueella Tammerkosken länsirannalla sijainnut 270 metriä pitkä voimakanava Ruokovirran kanava, Hyvärinvirran avokanavan korvaama sulkukanava Maaningalla Maaninganjärven ja Ruokoveden välillä Taipaleen museokanava, vanhan sulkukanavan jäänteet Taipaleen kanava-alueella Varkaudessa Viannan kanava, käytöstä poistunut, Ahkiolahden kanavan korvaama, historiallinen sulkukanava Maaningan kunnassa
Anttolan kanavavaraus, aluevaraus Mikkelin Anttolan keskustan kannaksen läpäsevällä avokanavalle[64] Hesperian esplanadi, kanavatilavaraus Helsingin Töölössä Konginkankaan kanava, Konginkankaan kirkonkylään kaavoitettu kanavatilavaraus Räihänselän Pyyrinlahteen yhdistävälle väylälle [65] Konnekosken kanava, maakuntakaavaan merkitty hanke Hankavesi–Konnevesi-välisen pienvenekanavan rakentamiseksi Pohjois-Savoon, Konnekosken vierisen kannaksen poikki[66] Mäntyharjun kanava, maakuntakaavoihin merkitty hanke vesiväylän luomiseksi Päijänteen ja Saimaan välille Mäntyharjun kautta Ranta-Tampellan kanava, Tampereen Tampellan kaupunginosaa Näsijärvelle päin jatkavavaksi kaavaillun Ranta-Tampellan alueen läpi kulkevaksi kaavoitettu kanava[67][68] Vihavuoden kanava, maakuntakaavaan merkitty kanavahanke, jota etenkin 1900-luvun lopulla suunniteltiin Kanta-Hämeessä Hauhon reitillä olevan Vihavuoden kosken ohittamiseksi [69][70][71]
Kravin kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1800-luvun alusta Kokemäenjoen eteläpuolella Huittisten ja Kokemäen alueilla Mustosen kanava, kanavanrakennushanke Saimaan Oriveden ja Kiteen Pyhäjärven välillä Puhoksessa Patajoen kanava, 2000-luvun alussa kesken jäänyt kanavointityö Keski-Suomessa Patalahti-järven ja Päijänteen välisellä Patajoella vesireitin luomiseksi Jämsän Himokselle Pontuksen kaivanto, 1600-luvun alussa kaivettu kesken jäänyt uoma puoli kilometriä pitkä kanavauoma Lappeenrannan Lauritsalan Pontuksessa Rikalan kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1700-luvun loppupuolelta Lempäälässä Pyhäjärven ja Vanajaveden välillä
Leif Granholm: Kansliapäällikkö Harri Pursiaisen haastattelu – Saimaan kanavasta halutaan pitkä vuokrasopimus, Venäjän Aika s. 10–11, nro 1/2008
Citation error, replace with{{cite book| author = Sarkkinen, Paavo; Reponen, Timo & Koivupuro, Seppo| title = Suomen sisävesiväylät| location = Jyväskylä| publisher = Multikustannus| year = 2007| id = ISBN 978-952-468-145-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Myllykylä, Turkka| title = Suomen kanavien historia| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1991| id = ISBN 951-1-12067-0}}