Talvisodan pommitukset Lahdessa
Talvisodan pommitukset Lahdessa tapahtuivat 36 pommituskertana, joihin sisältyi 373 konesuoritusta. Pudotettujen pommien määrä oli noin 2600. Pommituspäivät olivat 1. joulukuuta, 2. joulukuuta, 21. joulukuuta [1] ja 27. joulukuuta 1939 sekä 6. tammikuuta, 13. tammikuuta, 20. tammikuuta, 13. helmikuuta, 26. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 3. maaliskuuta 1940. Pommituksissa kuoli 26 ihmistä sekä haavoittui vakavasti 23 ja lievästi 33. Rakennuksia tuhoutui täysin neljäkymmentä. Viisikymmentä rakennusta paloi ja 414 vaurioitui muin tavoin. Hävittäjäpuolustuksesta vastasi pääasiassa Lentorykmentti 2:n Lentolaivue 24. [2]
Neuvostoliiton kuudennen lentorykmentin pommikoneet alkoivat yrittää tuhota Lahden radioasemaa ainakin 6. tammikuuta 1940 alkaen, jolloin lentokoneet hyökkäsivät Lahteen aikaisemmin jo noin viikon ajan viisi kertaa käytettyä, ennustettavaksi tullutta reittiä pitkin. Ollessaan paluumatkalla seitsemän koneen muodostelma purkautui, koska enintään 439 km/h lentävät DB-3:t yrittivät paeta nopeutensa turvin enintään 419 km/h lentäviä Fokker D.XXI:ia. Jorma Sarvanto ampui Fokker FR-97:llä kuusi DB-3-lentokonetta, mutta ei saanut seitsemättä ammusten loputtua. Seitsemännen DB-3:n ampui alas Per-Erik Sovelius hetkeä myöhemmin. [3] [4] Lahden radioasemaan radiomäellä osui pommi 12. tammikuuta, jolloin se vaikeni kymmeneksi päiväksi. [5] Lahden radioasema oli suojattu selluloosapaalella, mutta sirpalepommi meni lähetinsaliin. [6]
Lahden kaupungintaloon osui pommi 27. tammikuuta 1940. Seurannut tulipalo aiheutti merkittäviä vahinkoja kaupungintalolle.
Tuhoutuneita rakennuksia korvasi osin Västeråsin kaupunki lahjoittamalla tehdasvalmisteisia taloja: 69 kaupunkioloihin suunniteltua ja 27 maaseutuoloihin suunniteltua. Lahteen tuli kaupunginosa, jonka nimi on Västerås. Sinne sijoitetut lahjatalot olivat tyyppiä C1. 27 maaseudulle tarkoitettu taloa sijoitettiin Tapanilaan. [7]
Ilmahälytyksistä vastasi ilmapuolustusaluekeskus 14.
Lahdessa oli strategisena kohteena pidettävä Lahden rautatieasema, jota pommitettiin useita kertoja. Se sai osuman 13. tammikuuta 1940 koillisnurkkaansa. [8] Lahden seudulle oli alettu rakentaa Lahden seudun puolustukseksi Hollolan lentokenttää ja talvisodan viimeisinä päivinä torjuntahävittäjät toimivat Pyhäniemen jääkentältä.
Lahden kaupunki laski talvisodan alkamisen 70-vuotismuistoksi seppeleen 1. joulukuuta 2009 ja muistotilaisuus järjestetään talvisodan päättymisen päivän muistoksi 13. maaliskuuta 2010. [9]
1939 1. joulukuuta 12:05 viisi kuollutta, yksi haavoittunut [10] Kuolleista oli kolme lasta. [11] Uuden Suomen artikkelin 4.12.1939 mukaan 30. marraskuuta 1939 Lahdessa olisi kuollut viisi, joista kolme lasta, 13 haavoittunut, 1 talo palanut ja kaksi vaurioitunut sekä vasta 1. joulukuuta yksi kuollut, yksi pahasti haavoittunut ja yksi kivirakennus sortunut. [12] 1939 2. joulukuuta 1939 21. joulukuuta 1939 27. joulukuuta 1940 6. tammikuuta 1940 13. tammikuuta Lahden radioaseman lähetinsalin läpi menee sirpalepommi. Radioaseman toiminta keskeytyy kymmeneksi päiväksi 1940 26. helmikuuta 1940 2. maaliskuuta 70 rakennusta tuhoutuu [13] 1940 3. maaliskuuta Autovarikko 1 tuhoutuu [14]
Anttilanmäellä Huovilan kartanon rakennukset tuhoutuivat. [15] Herralan saha [16]
ilmapuolustusaluekeskus 14[paikka kuvalle][[]]1402Lahden ilmavartioasema1404Uudenkylän ilmavartioasema1405Orimattilan ilmavartioasema1407Kosken ilmavartioasema1408Vääksyn ilmavartioasema1409Vierumäen ilmavaratioasema1410Kalkkisten ilmavartioasema1411Heinolan ilmavartioasema1413Myrskylän ilmavartioasema1414Pukkilan ilmavartioasema1415Mäntsälän ilmavartioasema
Ilmapuolustusaluekeskus 14 talvisodan aikana Lahden kaupungissa sijainnut ilmapuolustusaluekeskus, jolla oli vartioaseminaan Kalkkisten 1410, Heinolan 1411, Lahden 1402, Orimattilan 1405, Pukkilan 1414, Vääksyn 1408, Kosken (Hämeenkosken) 1407, Mäntsälän 1415, Uudenkylän 1404, Vierumäen 1409 ja Myrskylän ilmavartio 1413.
Lahden ilmavartioasema 1402 toimi aluksi Lahden kaupungintalon kellotornissa, mutta kun kaupungintaloa pommitettiin ja sen kattorakenteet paloivat, siirtyivät ilmavalvontalotat Radiomäen urheilukentän selostamon katolle saaden osakseen matalalla lentävän neuvostoliittolaisen lentokoneen konekivääritulta. Kumpikaan ilmavalvontalotista ei haavoittunut. Pysyvästi ilmavalvonta-asema siirrettiin Lahden suurmäen huipulle talvisodan loppuun.
Ilmapuolustusaluekeskus keräsi tiedot valvontatorneista aisti-ilmavalvonnan tuloksista, muodosti tilannekuvaa ja lähetti tiedot edelleen ilmatorjuntaan, hävittäjälaivueiden osille sekä väestönsuojeluun ilmahälytystä varten.
Lahden kaupunkia auttoi talvisodan pommitusten aikana ilmavalvonnan onnistuminen, koska suomalaiset torjuntahävittäjät kyettiin lähettämään ajoissa neuvostoliittolaisia pommituslentokoneita vastaan ennen kuin ne ennättivät monissa tapauksissa kohteisiinsa. Lahden seudulla alkukeväällä 1940 sijoitettiin torjuntahävittäjiä nykyiseen Teivaan satamaan Vesijärven jäälle moottorirannan kohdalle. Sen jälkeen avattiin Hollolan Pyhäniemeen Pyhäniemen jäälentokenttä helmi-maaliskuun vaihteeksi 1940. Välirauhan aikana rakennettiin maalentokenttä Hollolan Hälvälään. Hälvälän sorapäällysteistä lentopaikkaa kutsutaan nykyäänkin Hollolan lentokentäksi.
IPAK 14:n sotapäiväkirjat on sota-arkistossa kansallisarkistossa.
Luokka:Ilmapuolustusaluekeskus 14 Luokka:Lahti
Talvisodan pommitukset Hollolan Pyhäniemen lentokenttä Luettelo Lentolaivue 24:n ilmavoitoista ja sotatoimitappioista Myrskylän ilmavalvonta-asema
Lahti Luokka:Lahden historia