Nakkila
Nakkila on Satakunnan maakunnassa sijaitseva kunta. Nakkilan kirkonkylä sijaitsee Kokemäenjoen varrella, noin 20 kilometrin päässä Porista. Kunnassa asuu ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2.
Nakkila on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1861 lähtien, jolloin se erosi Ulvilasta. 1960-luvulla osa Nakkilasta (Lattomeri) liitettiin Poriin. Nakkilan naapurikunnat ovat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Pori ja Ulvila.
Nakkilan vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1951.[3]
Lammaisten kosket nousivat maankohoamisen seurauksena merestä 1500 eaa. alkaen ja Kokemäenjoen suisto syntyi koskena alapuolelle alavalle peltotasangolle 500 eaa. lähtien. Nakkilan keskustan seutu oli kuivaa maata jo ajanlaskun alussa, jolloin joenranta-asutus kävi mahdolliseksi. [4]
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa Nakkila eli ruotsiksi Nackeby. Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin Nacke tai Nackböle, joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa nakka, jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti vasaraa tai pulttia. 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi Nakka, jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa Nakkala. [5]
Nakkilan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1937 valmistunut Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko, sekä Villilän elokuvastudio, josta käytetään joskus lempinimeä "Suomen Hollywood". Villilässä on kuvattu osia muun muassa elokuvista Kaksipäisen kotkan varjossa, Sibelius ja FC Venus. Tämän lisäksi Nakkila on tunnettu myös nahkiaispitäjänä. Nakkilan kirkonkylään viitataan joskus puhekielessä sanonnalla "siin Nakkila kirko vaiheil". Nakkilan alueella on myös runsaasti arkeologisia muinaismuistoja, joista tärkeimpiä ovat Kiukaisten kulttuurin alue Uotinmäessä, pronssikautiset Selkäkankaan hautaröykkiöt Viikkalassa sekä Rieskaronmäen pronssikautinen asuinpaikka Kivialhossa. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa
Kotiseutumuseo Juustomeijerimuseo Pyssykankaan koulumuseo.
Nakkilan merkittävimpiä teollisuusyrityksiä ovat Nakkila Worksin konepaja sekä Länsi-Suomen Voima Oy:n Harjavallan vesivoimalaitos. Pienimuotoisempaa teollista toimintaa on edustanut puusepänteollisuus, jonka tunnetuimpia tuotteita ovat olleet keinutuolit. Myös Suominen-yhtymän kuitukangastehdas[6] (ent. Suomisen nahkatehdas[7]) on ollut merkittävä työllistäjä, mutta suuri osa tuotannosta on ajettu alas vuoden 2012 loppuun mennessä.
Nakkilan tärkein liikenneväylä on Helsingin ja Porin välinen valtatie 2. Myös Tampereen–Porin-rautatie kulkee Nakkilan kautta.
Nakkilan rautatieasema kuuluu vuonna 1895 liikenteelle avatun Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin ja se perustettiin Nakkilan kirkon tuntumaan, Kokemäenjokea seuranneen maantien ja Eurajoen maantien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin piirustusten mukaan naapurinsa Harjavallan (myöhemmin Merstolan) aseman tavoin ja sitä laajennettiin myöhemmin kolmeen otteeseen. Henkilöliikenne Nakkilan asemalla lopetettiin vuonna 1983 ja tavaraliikenne vuonna 1999, jolloin myös valmistui uusi Nakkilan junakohtauspaikka kolme kilometriä asemalta Porin suuntaan.[8]
Pori 18 km Helsinki 220 km Rauma 45 km Tampere 110 km Turku 135 km
Kokemäenjoessa on Nakkilan alueella useita suosittuja kalastuspaikkoja, mm. Arantilankoski.[9] Salomonkallio on Kivialhon kylässä sijaitseva talviurheilu- ja golfkeskus.[10] Nakkilassa on monta aktiivista urheiluseuraa: Yleisurheiluun ja hiihtoon erikoistunut Nakkilan Vire[11], salibandyseura NTK Nakkila[12] sekä jalkapalloseura Nakkilan Nasta.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Nakkilassa oli 5 521 asukasta, joista 4 080 asui taajamissa, 1 392 haja-asutusalueilla ja 49 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nakkilan taajama-aste on 74,6 %.[13] Nakkilan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan.[14] Nakkilan kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Nakkilan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 4 080 asukasta.[14] Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä.[15]
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nakkilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[16]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nakkilan alueella toimii Porin ortodoksinen seurakunta.[17]
Kylän nimen perässä oleva vuosiluku tarkoittaa, milloin kylästä tai talosta tunnetaan ensimmäisen asiakirjamerkintä. [18]
Arantila, Anola (1410, 1412), Hormisto, Järvikylä, Kivialho, Kukonharja (1354, 1412), Lammainen (1348, 1414), Leistilä (1441), Masia, Matomäki, Pakkala, Punapakka, Penttala, Pyssykangas, Ruhade, Ruskila, Soinila, Tattara (1441), Tervasmäki, Uotinmäki, Viikkala, Villilä (1451), Vuohimäki, Hohtari.
Tunnettuja Nakkilassa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä:
Veikko Ahtola, ammattiyhdistysjohtaja Reino Bragge, näyttelijä ja teatterinjohtaja Simo Frangén, koomikko, käsikirjoittaja ja juontaja Edvard Hannula, tuomiorovasti, valtiopäivämies ja kansanedustaja Frans Hannula, saarnaaja Tapani Hämäläinen eli Ape De Martinez, rockmuusikko K. R. Kares, kirkkoherra, kansanedustaja ja äärioikeistovaikuttaja Harri Kivelä, yleisurheilija Johanna Kokko, näyttelijä Axel Kurck, sotapäällikkö Kimmo Kurittu, rockmuusikko Jesse Laaksonen, jääkiekkoilija Seppo Lindroos, jääkiekkoerotuomari Pekka Mark, kemian tohtori ja rockmuusikko (taiteilijanimellä Mark Ruffneck) Tauno Matomäki, vuorineuvos J. N. Mikkola, runoilija Eila Mikola, yleisurheilija Jari Myllykoski, vasemmistoliiton kansanedustaja Kaarle Nordlund, kaupunginjohtaja
Matti Paavola, herännäisvaikuttaja Eino Paloheimo, kirjailija Markus Palttala, moottoriurheilija Antti Perheentupa‎, pappi ja lähetyssaarnaaja Kyllikki Pohjala, kokoomuksen kansanedustaja ja sosiaaliministeri Toivo Pohjala, painija ja hevoskasvattaja Nina Rekola, Miss Suomi 1983 Pentti Rekola, yleisurheilija Leena Reikko, toimittaja Eemeli Reponen, jalkapalloilija Aino Räsänen, kirjailija Milla Saari, maastohiihtäjä Ilkka Suominen, kokoomuksen puheenjohtaja, kansanedustaja, kauppa- ja teollisuusministeri J. W. Suominen, tehtailija Juha Tamminen, valokuvaaja ja toimittaja Nestor Tanner, kirjailija Juho Henrik Uoti, pappi, anarkisti ja luontaishoitojen kehittäjä Pauliina Vilponen, lentopalloilija Anni Vuohijoki, painonnostaja ja voimanostaja
Luettelo Nakkilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Citation error, replace with{{cite book| author = Jalmari, Jaakkola| title = Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä| location = Vammala| publisher = Satakuntalainen osakunta| year = 1926| version = julkaisusta Satakunta VII| format = [ Satakunta sarjan skannatut kirjat] (pdf)| accessdate = 28.1.2012| pages = 57-100}} Citation error, replace with{{cite book| author = Virkkala, Kalevi| title = Kokemäenjoki geologis-historiallisen kehityksen valossa| location = Vammala| publisher = Satakuntalainen osakunta| year = 1946| version = julkaisusta Satakunta XII| format = [ Satakunta sarjan skannatut kirjat] (pdf)| accessdate = 26.1.2012| pages = 75-89}}
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit