Ólympos
Ólympos (, ) on vuori Keski-Makedonian ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeimman huipun Mýtikaksen korkeus on 2918 metriä ja prominenssi 2355 metriä.[1][2] Ólympos on Kreikan korkein ja Balkanin niemimaan toiseksi korkein vuori.[3] Ólymposvuori ja sen ympäristö muodostavat kansallispuiston nimellä Ólympoksen kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Ολύμπου, Ethnikós Drymós Olýmpou).[4][5]
Ólympos sijaitsee kreikkalaiseen Makedoniaan kuuluvan Pierian alueyksikön ja Thessaliaan kuuluvan Lárisan alueyksikön rajalla noin 18 kilometriä länteen pohjoisen Egeanmeren rannikosta, noin 80 kilometriä etelään Thessalonikin kaupungista ja noin 260 kilometriä pohjoiseen Ateenasta.[3] Vuori muodostaa Thessalian pohjoisrajan. Sen pohjoispuolella sijaitsee Makedonian tasanko. Eteläpuolella Témpin eli Tempen sola erottaa Ólympoksen Óssavuoresta.[6] Vuori sijaitsee suhteellisen erillään muista Kreikan korkeimmista vuorista, joista suuri osa, mukaan lukien toiseksi korkein vuori Smólikas, sijaitsee Píndosvuoristossa.
Ólympoksen vuorimassiivi käsittää noin 500 neliökilometrin kokoisen alueen. Sen ympärysmitta on noin 80 kilometriä ja halkaisija keskimäärin 25 kilometriä. Vuorimassiivi koostuu 52 huipusta, joiden korkeus on 2918 metrin ja 760 metrin välillä. Huippujen välissä on jyrkkiä solia ja rotkoja.[3][7] Prominenssiltaan Ólympos on Kreikan toiseksi korkein Kreetalla sijaitsevan Ídavuoren jälkeen.[8] Koko Balkanilla Ólympos on toiseksi korkein vuori Rilavuorten Musalan jälkeen.
Ólympoksen korkeimmat huiput ovat:[9]
Mýtikas (Μύτικας, 2918 m) Skolió (Σκολιό, 2911 m) Stefáni (Στεφάνι, 2905 m) Skála (Σκάλα, 2866 m) Ágios Antónios (Άγιος Αντώνιος, 2817 m) Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 2803 m) Toúmpa (Τούμπα, 2800 m) Christákis (Χριστάκης, 2707 m) Kalógeros (Καλόγερος, 2700 m) Metamórfosi (Μεταμόρφωση, 2699 m) Frágkou Alóni (Φράγκου Αλώνι, 2678 m) Kakávrakas (Κακάβρακας, 2619 m) Chótza (Χότζα, 2589 m) Skoúrta (Σκούρτα, 2485 m) Flámpouro (Φλάμπουρο, 2473 m) Ennéa Pýrgoi (Εννέα Πύργοι, 2450 m) Kítros (Κίτρος, 2416 m)
Huipuista Mýtikas tunnetaan myös ”kaikkiin jumaliin” viittaavalla nimellä Pántheon (Πάνθεον), ja Stefáni nimellä Thŕonos tou Día (θρόνος του Δία, ”Zeuksen valtaistuin”).[10]
Ólympos on lumipeitteinen marraskuusta toukokuulle. Keskimääräinen lämpötila on talvella -20 – +10 astetta ja kesällä 0–20 astetta Celsiusta. Ylöspäin noustessa lämpötila laskee keskimäärin 0,5 astetta 100 metriä kohden. Vuoristossa sataa paljon, noin 3–4 kertaa enemmän kuin Kreikan sisämaassa keskimäärin. Puolet sateesta tulee lumena talvisaikaan ja puolet vetenä. Alueella on paljon virtoja sekä lumen sulamisesta syntyviä kausittaisia pieniä järviä.[4][3]
Ólympoksen kansallismetsä käsittää hehtaarin eli noin 40 neliökilometrin kokoisen alueen vuoren itärinteessä. Laajempi suojelualue vuoren ympäristössä käsittää 238 neliökilometrin alueen. Ólympos on julistettu myös Unescon biosfäärireservaatiksi sekä merkittäväksi lintujensuojelualueeksi.[3] Vuoren alueella elää 1700 kasvilajia sekä lukuisia eläinlajeja, joista osa on harvinaisia. Vuoren rinteillä kasvaa lehtimetsää noin 500 metrin korkeudelle. Ylempänä kasvaa havumetsää. Puuraja on noin metrissä.[4][3][5]
Useimmat vuorelle kiipeävät aloittavat taipaleen vuoren itäpuolella sijaitsevasta Litóchorosta.[4]
pienoiskuva|upright=0.95|Ólymposvuori Litóchorosta nähtynä.
Ólymposvuoristo on muotoutunut noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Alue oli alun perin merenpohjaa. Vuoristo sai lopullisen muotonsa viimeisen jääkauden jälkeen noin 10000 vuotta sitten.[3]
Ólympos sai erityisen maineensa antiikin ajalla. Kreikkalaisessa mytologiassa vuori oli olympolaisten jumalten eli kreikkalaisen uskonnon keskeisimpien jumalten asuinpaikka. Siellä ajateltiin sijaitsevan erityisesti ylijumala Zeuksen valtaistuimen. Nimi ”Olympos” on ollut alun perin ilmeisesti yleinen nimi idealisoidulle jumalten asuinpaikalle, ja alkanut viitata tiettyyn vuoreen vasta myöhemmin. Vielä Homeroksella on epäselvää, missä ”Olympos” tarkalleen ottaen sijaitsi, ja eri puolilla antiikin maailmaa sijaitsi (ja sijaitsee edelleen) useita samannimisiä vuoria;[11] antiikin aikana niitä tunnettiin ainakin 14 kappaletta,[12] muun muassa Eliissä, Kyproksella, Lakoniassa, Lyykiassa ja Mysiassa.[13] Nykyään tunnetuimpia ovat Euboian Ólympos ja Lesboksen Ólympos Kreikassa sekä Tróodos-vuorten Ólympos Kyproksella.
Nimestään huolimatta Ólymposvuorella ei ole yhteyttä Olympian kisoihin, jotka saivat nimensä Peloponnesoksen niemimaalla lähes 300 kilometriä vuoresta etelään sijaitsevasta Olympian lehdosta, joka oli panhelleeninen Zeuksen kulttipaikka.[12] Ólymposvuoren lähellä sen koillispuolella sijaitsi sen sijaan Dionin kaupunki, joka oli Makedonian valtakunnalle tärkeä Zeuksen kulttipaikka.[4]
Antiikin aikana Ólymposta kutsuttiin myös Makedonian vuoreksi tai Thessalian vuoreksi. Paikallisesti vuoren nimi on tunnettu myös murremuodoissa Élympos tai Élymbo (Ἔλυμπο(ς)).[6] Eeppisessä runoudessä esiintyy nimimuoto Ūlympos (Οὔλυμπος).[13]
Ólymposvuori valloitettiin ensimmäisen kerran 2. elokuuta 1913. Tuolloin sinne kiipesivät ensimmäisinä paikallinen Chrístos Kákalos sekä sveitsiläiset Frederic Boissonnas ja Daniel Baud-Bovy. Kákalos (1882–1976) toimi tämän jälkeen vuoren ensimmäisenä oppaana ja kiipesi sinne viimeisen kerran vuonna 1972.[14]
Ólympoksen kansallispuisto perustettiin vuonna 1938. Se oli Kreikan ensimmäinen kansallispuisto.[3][5]
Luokka:Kreikan kansallispuistot Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Lárisa (alueyksikkö) Luokka:Pieria