Janakkala
Janakkala on Kanta-Hämeen maakunnassa sijaitseva kunta, joka kuuluu Hämeenlinnan seutukuntaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki sekä pohjoisen suunnalla Hämeenlinna. Kunta sijaitsee varsin keskeisellä paikalla Helsingin ja Tampereen yhdistävän valtatie 3:n ja pääradan varrella. Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee kunnan pohjoispuolella.
Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on Tarinmaa.
Janakkalan nimestä ollaan tutkijoiden keskuudessa hyvin erimielisiä. Eräs yleisimmistä kansanetymologioista esittää nimen tarkoittavan janakalaa eli monnia. Näin viitataan mahdollisesti kunnan vesistöissä olleeseen monnikantaan, ja muun muassa Kernaalanjärvestä saatu suuri monni on nykyisin sijoitettuna Hämeenlinnan lyseon luonnontieteellisiin kokoelmiin.
Janakkalan kirkkoherra Emanuel Foenander puolestaan arveli 1700-luvun puolivälissä Turun tuomiokapitulille toimittamassaan pitäjäkuvauksessa, että seurakunnan nimi tulee sanasta janhus. Kirkkoherran mukaan sanaa käytettiin vielä monin paikoin ja se tarkoittaa havupuun pihkaa eli tervaa tai puun tervaista paikkaa. Seurakunnan nimi olisi näin Janhackala, joka tarkoittaisi tervaspuun hakkuupaikkaa tai yleensä tervaksien hakkaamispaikkaa. Kirkkoherran mukaan h-kirjain olisi vain pudonnut käytössä pois.
Uudemman tulkinnan mukaan nimistötutkija Petri Hiltunen arvelee nimen selvittämisen olevan hieman hankalaa. Kuitenkin mikäli kristinuskon tulo Saksaan voidaan ajoittaa noin 300-luvulle, niin todennäköisesti kyseessä on kristillisperäinen miehen nimi Jahneke. Tällöin joku saapuneen ryhmän jäsenistä olisi asettunut Janakkalan alueelle ehkäpä pysyvästi. Kyseisessä kirjoituksessa Hiltunen käsittelee hyvinkin laajasti Hämeen alueen nimistöä.[1]
Janakkalan vaakunan on suunnitellut taiteilija Onni Oja vuonna 1950. Vaakunakilpi on jaettu kahteen osaan sakarakorolla, joka muistuttaa linnoituksen harjaa. Koron syvennykset ovat muurin harjan ampuma- ja tähystysaukkoja. Aihe viittaa Hakoisten linnavuoreen. Voidaan kuvitella, että vaakunan irvistävän ilveksen pää on aikoinaan ollut kiinnitettynä linnoituksen punatiilisen muurin seinään varoitukseksi viholliselle. Vaakunan yläosassa pakanuuden nuolet taistelevat uuden uskonnon tunnusmerkkiä, ristiä vastaan.
Janakkala sijaitsee Vanajaveden vesistön yläjuoksulla. Kunnan alueella sijaitseva Kernaalanjärvi toimii alueen keskeisenä vesistöjen kerääjänä ja siihen laskevat vesistöt Lammin, Lopen ja Rengon sekä osin myös Hattulan ja Kalvolan alueilta. Tämä Salpausselän pohjoispuolisen alueen vedet kokoava Kernaalanjärvi laskee Hiidenjokea pitkin Vanajaveteen.
Toinen maisemaa hallitseva piirre ovat harjumuodostumat. Salpausselän reunamuodostumaan yhtyvät luode–kaakko-suuntaiset harjut lisäävät korkeuseroja alueella. Janakkalaan on syntynyt jopa tieverkostoa harjujen rinteille muotoutuneista poluista. Tunnettuja harjumuodostuman huippuja ovat muun muassa Annakantorni ja Kiianlinna.
Vanajaveden yläjuoksu on ollut vehmasta viljelysaluetta ja asutettuna varhaisista ajoita lähtien; myös ilmastollisesti se on ollut suotuisaa. Maaperä tasangoilla on hedelmällistä ja hyvää viljanviljelyyn. Laajat peltoalueet ovat olleet omiaan muokkaamaan alueen yhteiskunnallisia rakenteita, josta osoituksena on alueen kartanokulttuuri.
Maantieteellinen erikoisuus Janakkalassa on sen jakautuminen kahteen eri suuntanumeroalueeseen. Kunnan pohjoisosa (mm. päätaajama Turenki) kuuluu Hämeen teleliikennealueeseen (03), kun taas eteläosat (mm. toinen päätaajama Tervakoski) kuuluvat Uudenmaan teleliikennealueeseen (019). Kunnan sisäisiä puheluita varten on olemassa erillinen suuntanumero, jolloin kaukopuhelumaksua ei tarvitse maksaa, kertoo Janakkalan kunnan kotisivut.
Janakkalassa on ainakin seuraavat kylät:
Hallakorpi Harviala[2] Heinäjoki[2] Hiisi Hyvikkälä[2] Jokimaa[2] Kerkkola Kernaala Kiipula[2] Kiri
Koljala[2] Leppäkoski[2] Löyttymäki Mallinkainen[2] Melkkola Napiala Punkka Rastila[2] Rehakka[2] Saloinen[2]
Sauvala Tarinmaa[2] Tanttala Tervakoski[2] Turenki[2] Tyry Uhkoila Virala[2] Vähikkälä[2]
Ilves on Kanta-Hämeelle tyypillinen suuri kissapeto ja Janakkalassa onkin tiheä ilveskanta. Janakkala on valinnut ilveksen nimikkoeläimekseen, koska se on jo pitkään ollut symbolina kunnan vaakunassa.
Kunnan toinen tunnus on hämeenkylmänkukka (latinaksi Pulsatilla patens tai Anemone patens). Hämeenkylmänkukka on uhanalainen ja luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu kasvi. Se on tyypillinen Kanta-Hämeen alueella ja viihtyy hyvin Janakkalassa maisemaa hallitsevilla hiekkaharjuilla. Kunta on halunnut edistää hämeenkylmänkukan säilymistä valitsemalla sen nimikkokukakseen.
Vanajaveden laaksossa ja sen yläjuoksulla on ollut asutusta jo esihistoriasta saakka. Kivikautinen asutus oli Hämeessä keskittynyt Vanajaveden ja Hauhon reittien sekä niiden laskujokien ja -järvien varsille. Todennäköisesti tämä asutus on tullut suoraan etelästä, sillä esimerkiksi Vihdin Hiidenvesi oli aikoinaan merenlahti ja sen kautta pääsi helposti myös Salpausselän toiselle puolelle. Kampakeraamisen asutuksen aikana 5000-luvulta eaa. lähtien harjoitettiin metsästystä ja kalastusta, mutta ei välttämättä viljelty maata tai hoidettu karjaa. Nuorakeraaminen kulttuuri (noin 3200–2500 eaa.) toi Hämeeseen ehkä uutta väestöä lähinnä etelästä ja kaakosta.
Rautakauden aikana asutus oli jo levinnyt hieman laajemmalle, ja ehkä jo tuolloin syntyi maantieyhteys Hämeen ja Varsinais-Suomen rannikon välille. Tätä yhteyttä on myöhemmin alettu kutsua Hämeen Härkätieksi ja sen toinen pää oli aluksi Halikonlahdella. Asukkaiden turvapaikoiksi ovat viimeistään rautakaudella muodostuneet linnavuoret, joista Janakkalan alueella kaksi keskeisintä ovat Hakoisten linnavuori ja Unikonlinna. Rautakauden merkittävin esinelöytö on tehty Kernaalan kylästä, josta löytyi muiden esineiden ohessa ainutlaatuinen, seitsemänkertainen rintaketju. Se on ilmeisesti ollut todella varakkaan hämäläistalon emännän omaisuutta.
Kristinuskon virallisen tulemisen myötä järjestettiin kristillinen elämä myös Hämeessä. Aluksi Janakkala kuului niin sanottuun Suur-Vanajaan, jonka alue käsitti myös Hausjärven ja Lopen pitäjät sekä pohjoisen osan Nurmijärvestä. V. Kerkkosen mukaan Janakkalan kirkkopitäjä on syntynyt noin vuoden 1300 vaiheilla, mutta hallintopitäjänä Janakkala on huomattavasti tätä nuorempi.
Varhaisin Janakkalaa koskeva kirjallinen dokumentti on vuodelta 1341. Kyseessä on Bo Joninpojan tuomio, jonka sanotaan olevan kirjoitettu Janakkalassa. Tämän jälkeen pitäjä ja pitäjäläiset esiintyvät yhä useammin asiakirjoissa. Hakoisten linnavuori oli myös keskiajan alussa merkittävä tukikohta.
Janakkalasta tehtiin syksyllä 2013 löytö, johon kuuluu luuranko, kaksi miekkaa ja muuta esineistöä. Miekka on ajoitettu noin vuoden 1100 tienoille.[3] Tomografia- eli viipaleröntgentutkimusten perusteella on arvioitu, että mies olisi kohdannut väkivaltaisen kuoleman. Tutkimukset jatkuvat edelleen.[4]
Janakkalan maisemaan ja talouteen liittyvät olennaisesti kartanot. Pitäjä on ollut yksi Suomen kartanorikkaimmista kunnista. Kunnassa ovat muun muassa seuraavat kartanot:
Hakoisten kartano Harvialan kartano Hiiden kartano Hyvikkälän kartano (nykyinen nimi Hällilä) Irjalan kartano Kernaalan kartano Konttilan kartano Kuumolan kartano Leppäkosken kartano Löyttymäen kartano Monikkalan kartano Rehakan kartano Sauvalan kartano Tervakosken kartano Toivan kartano Vanantaan kartano Viralan kartano
Kartanoiden omistajina ovat olleet monet suomalaiset aatelissuvut ja osittain kartanot ovat heidän omistuksessaan vieläkin. Torpparilaitos muodostui 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla aluksi kartanoiden yhteydessä. Janakkalassa myös talonpojilla on ollut merkittävä osuus kunnan rakentamisessa.
1860-luvulla säädetyillä kunnallisasetuksilla kunta ja seurakunta erotettiin toisistaan. Tällöin opetus- ja sosiaalitoimi siirtyivät seurakunnilta vasta perustettujen kuntien tehtäviksi. Janakkala on ollut elinvoimainen kunta koko olemassaolonsa ajan ja nykyisinkin sen väkiluku on kasvussa. 1960-luvulla lakkautetun Vanajan kunnan alueista Janakkalaan liitettiin muun muassa laaja Harvialan alue, joka käsitti pääsääntöisesti Harvialan kartanon maita. 1960-luvun alussa ehdotettiin Janakkalan eteläosien erottamista Tervakosken kunnaksi, mutta tämä ei kuitenkaan toteutunut.[5]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Muuttoliikkeen ansiosta Janakkalan väkiluku on ollut kasvussa. Muuttoliikettä on pyritty vauhdittamaan kunnan harjoittamalla tonttipolitiikalla. Kunnan väkiluku on viime vuosina kehittynyt seuraavasti:[6]
31.12.2001: 15401 31.12.2002: 15483 31.12.2003: 15517 31.12.2004: 15661 31.12.2005: 15871 31.12.2006: 16114 31.12.2007: 16405 31.12.2008: 16589 31.12.2009: 16795 31.12.2010: 16892 31.12.2011: 16960 31.12.2012: 16921 31.12.2013: 16842 31.12.2014: 16840 31.12.2015: 16853 31.12.2016: 16709
Vuoden 2017 lopussa Janakkalassa oli 16 607 asukasta, joista 12 591 asui taajamissa, 3 770 haja-asutusalueilla ja 246 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Janakkalan taajama-aste on 77,0 %.[7] Janakkalan taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:[8]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu pääosin Hämeenlinnan kaupungin alueelle.
Vuoden 2005 lopussa Janakkalan väestöstä oli miehiä 7815 ja naisia 8056. Vuonna 2011 Ulkomaan kansalaisten osuus kunnan väestöstä oli 1,6 prosenttia.
Väestön ikäjakauma vuonna 2012:
0–14-vuotiaat: 3108 (18,4 %) 16–64-vuotiaat: 10475 (61,9 %) yli 65-vuotiaat: 3338 (19,7 %)
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Janakkalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[9]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Janakkalan alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.[10]
Kustaa Paturi ja muut aktiiviset kyläläiset perustivat Janakkalaan Suomen ensimmäinen kunnallisen kansakoulun vuonna 1861. Nykyisin kunnassa on 10 vuosiluokkien 1.–6. koulua, kaksi vuosiluokkien 7.–9. koulua, yksi erityiskoulu ja kaksi lukiota. Kahden melko suuren taajaman (Turenki ja Tervakoski) vuoksi Janakkalassa on pyritty kehittämään molempien keskusten kouluoloja. Seuraavassa on vielä lueteltu kunnan koulut:
Harvialan koulu Heinäjoen koulu Leppäkosken koulu Tanttalan koulu Tarinmaan koulu Tervakosken koulu Turengin koulu Viralan koulu Vähikkälän koulu
Haukankallion koulu (sisältää kaikki vuosiluokat)
Vuonna 2003 Janakkalassa oli tutkinnon suorittaneita oli 7 360 henkeä. Tästä keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 4 844 henkeä ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneita 2 516 henkeä.
Kahden taajaman olemassaolo näkyy myös muissa yhteiskunnallisissa palveluissa. Kumpaankin taajamaan on luotu identtiset palvelut, joskin Tervakoskella palvelut ovat Turenkia suppeammat.
Varsinainen terveyskeskus vuodeosastoineen sijaitsee Turengissa, mutta terveysaseman palvelut ovat saatavilla myös Tervakoskella. Molemmissa taajamissa on vanhusten palvelukodit, kirjasto ja päivähoitopalvelut. Vain Tervakoskelta löytyy uimahalli. Kunnan ja valtion virastot sijaitsevat puolestaan vain Turengissa.
Janakkalan kirkko sijaitsee lähes puolivälissä Turenkia ja Tervakoskea Tarinmaan kylässä, mutta seurakunnan hallinto on keskittynyt Turenkiin. Tervakoskella on vanha puinen kappelirakennus ja sen yhteydessä seurakuntatilat.
Janakkala on perinteisesti ollut melko vasemmistolainen kunta ja SDP on yleensä ollut kunnan suurin puolue. Kunnanvaltuustossa on 43 jäsentä. Vuosina 2013-2016 valtuuston kokoonpano puolueittain on seuraava:[11]
SDP 12 Keskusta 10 Kokoomus 7 Perussuomalaiset 6 Vasemmistoliitto 4 Vihreät 3 Kristillisdemokraatit 1
Kunnanhallitukseen kuuluu 9 jäsentä ja sen paikkajakauma on seuraava:[12]
SDP 3 Keskusta 2 Kokoomus 1 Perussuomalaiset 1 Kristillisdemokraatit 1 Vasemmistoliitto 1
Janakkalan taloudessa ovat nähtävissä samat ilmiöt kuin muidenkin kuntien taloudessa ja erityisesti kehittyvien kuntien taloudessa. Janakkalan verotulot eivät vuonna 2005 päätyneet tavoitteeseensa, koska valtio antoi tuloveroon lisää helpotuksia. Toteutettavat investoinnit puolestaan ovat lisänneet kunnan velkaantumisastetta. Vielä vuoden 2003 lopussa Janakkala oli lähes velaton, mutta vuoden 2005 lopussa velkaa oli noin 12 miljoonaa euroa. Velkaantumisen arvioitiin kääntyvän laskuun vuonna 2007. Pääsyynä velkaantumisen on ollut laaja investointiohjelma ja kuntayhteistyön ennakoitua suuremmiksi muodostuneet menot.
Merkittävimmät työllistäjät Janakkalassa kunnassa ovat:
Tervakoski Oy:n paperitehdas Nestlé Oy:n jäätelötehdas Valio Oy UHT Kolmeks Oy, joka valmistaa keskipakoispumppuja ja sähkömoottoreita Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskus Lidl Suomi Ky:n jakelukeskus (Lidlin Suomen suurin)
Kunnassa erilaisia teollisuus- ja palveluyrityksiä yli 600 toimipaikassa. Myös alkutuotannolla on edelleen merkitystä vanhassa maatalouspitäjässä. Aikoinaan Janakkala oli Suomen edistyksellisimpiä maanviljelyskuntia.[13] Kaupalliset palvelut sijaitsevat kummassakin kuntakeskuksessa, joissa toimii yli sata palveluyritystä ja -yrittäjää. Heistä kolmasosa toimii Tervakoskella ja kaksi kolmasosaa Turengissa.
Vuonna 2003 Janakkalassa oli työllistä työvoimaa 6694 henkeä ja kunnan työpaikkaomavaraisuus oli 78,0 prosenttia. Kunnassa oli 5222 työpaikkaa, jotka jakautuivat eri elinkeinoihin seuraavasti:
maa- ja metsätalous 340 teollisuus 1835 sähkö- ja vesihuolto 36 rakennustoiminta 336 kauppa 710 liikenne 195 rahoitustoiminta 328 yhteiskunnalliset palvelut 1336 tuntematon 101
Vuonna 2004 kunnassa oli 714 yritystoimipaikkaa. Vuonna 2002 maatiloja oli 342; näillä oli 13151 hehtaaria peltoa ja 12321 hehtaaria metsää.
Janakkalan huomattavat historialliset nähtävyydet ovat keskiaikainen kivikirkko, Hakoisten linnavuori ja Kuumolan kartano. Tunnetun näyttelijä Ida Aalbergin syntymäkoti sijaitsee Leppäkoskella. Kunnan tunnetuimmat matkailukohteet ovat Puuhamaa ja Kalpalinnan hiihtokeskus.
Valtakunnallisesti tunnettu tapahtuma on kesäisin järjestettävä vanhan musiikin festivaali Janakkalan Barokki. Esimerkiksi kesällä 2017 kolmipäiväinen musiikkijuhla sisältää kuusi eri konserttia tai tapahtumaa lähinnä Pyhän Laurin kirkossa ja Turengin asemalla.[14]
Janakkalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, lanttulaatikko, viili ja talkkuna sekä jäätelö.[15]
Ida Aalberg, näyttelijä Miikka Anttila, rallikartanlukija Mia Backman, näyttelijä Olavi Borg, professori Uno Cygnaeus, Suomen kansakoulun isä Voitto Eloranta, kansanedustaja Pia Freund, sopraanolaulaja Teppo Hauta-aho, muusikko Esko Helle, kansanedustaja Ellen Jokikunnas, juontaja Pasi Järvinen, jääkiekkoilija Ilpo Koskela, jääkiekkoilija Minna Koskela, näyttelijä Pentti Koskinen, yleisurheilija Johannes Koskinen, poliitikko Tuomas Kyrö, kirjailija Veikko Lahti, painija Laiska Leppone, rap-muusikko
Maire Lindholm, jousiammunnan maailmanmestari Reko Lundán, kirjailija Heikki Löyttyniemi, kaupunkineuvos Pekka Löyttyniemi, kansanedustaja Veikko Löyttyniemi, päätoimittaja Aino Malkamäki, poliitikko Tauno Marttinen, säveltäjä Pasi Myllymäki, elokuvaaja Timo Mäenpää, muusikko Onni Oja, taidemaalari Samuli Paronen, kirjailija Kustaa Paturi, talonpoikaisrunoilija Olli Porthan, urkumusiikin professori A. P. Sarjanto, lauluntekijä Hugo Standertskjöld, eversti Janne Virtanen, voimamies
Lisäksi Janakkalasta on kotoisin SinKing-niminen thrash metal -yhtye.
Luettelo Janakkalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Peltola, Jarmo: Pääradan ja kolmostien kunta: Janakkalan historia 1866–2014. Janakkalan kunta, 2015. ISBN 978-952-93-5336-1.
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit