Ponsse
Ponsse Oyj on vieremäläinen metsäkoneita valmistava pörssiyritys, jota hallitsee Vidgrénin perhe. Yritys valmistaa, myy ja huoltaa tavaralajimenetelmään perustuvia metsäkoneita ja tekee niihin myös tietojärjestelmiä. Kun metsätyöt tehdään tavaralajimenetelmällä, rungot katkotaan jo metsässä käytön vaatimiin mittoihin. Tietojärjestelmät ilmoittavat loppuasiakkaalle jo metsästä tiedon siitä, kuinka paljon ja millaista puuta seuraavaksi saapuu.[1] Ponsse oli ensimmäinen metsäkonevalmistaja, joka toi PC-pohjaisen mittalaitejärjestelmän markkinoille [2] ja se on maailman johtavia metsäkonevalmistajia.[3]
Suomessa käytetyistä metsäkoneista lähes puolet ovat Ponssen valmistamia.[4]
Vuonna 2016 konserniin kuului 11 tytäryhtiötä, joissa työskenteli yli 1 400 työntekijää ja sillä oli toimintaa 40 maassa.[5][6]
Vuonna 2016 viennin osuus yhtiön liikevaihdosta oli 80 prosenttia, [7][8] yhtiön liikevaihto oli 517 miljoonaa ja sen liikevoitto 55 miljoonaa euroa.[5] Ponssen metsäkoneet ovat edelläkävijöitä teollisessa internetissä.[9]
Ponssen toimitusjohtaja on Juho Nummela[10] 1.6.2008 alkaen. Hallituksen puheenjohtaja on Juha Vidgren ja myynti- ja markkinontijohtaja on Jarmo Vidgrén[6][11][12].
Vuonna 2016 Ponssen hallituksen puheenjohtajana toimii Juha Vidgrén, joka on ollut hallituksen jäsen vuodesta 2000 lähtien. Varapuheenjohtajana on Mammu Kaario ja hallituksen muut jäsenet ovat Matti Kylävainio, Ossi Saksman, Janne Vidgren ja Jukka Vidgrén.[13]
Yrityksen osakkeet noteerataan NASDAQ OMX:n pohjoismaisella listalla.[14] Suurimmat osakkeenomistajat (30.6.2017)[15]:
Juha Vidgrén 22,17 % Jukka Vidgrén 13,45 % Janne Vidgrén 13,18 % Jarmo Vidgrén 13,16 % Sijoitusrahasto Nordea Nordic Smalla Cap 2,73 % Nordea Bank Ab (Publ), Suomen sivuliike 2,18 % Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Tapiola 3,36 % Skandinaviska Ensilda Banken AB (Publ) Helsingin sivukonttori 1,60 % Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 1,40 % Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma 1,39 % Einari Vidgrenin säätiö SR 1,39 %
Vuoden 2016 lopussa osakkeenomistajia oli 11 037 kappaletta.[5]
Konserniin kuuluvat emoyhtiön Ponsse Oyj:n lisäksi sen kokonaan omistamat tytäryhtiöt: Ponsse AB Ruotsissa, Ponsse AS Norjassa, Ponssé S. A. S. Ranskassa, Ponsse UK Ltd. Iso-Britanniassa, Ponsse North America Inc. Yhdysvalloissa, Ponsse Latin America Brasiliassa, OOO Ponsse Venäjällä, Ponsse Asia-Pacific Ltd Hongkongissa, Ponsse China Ltd Kiinassa, Ponsse Uruguay S. A. Uruguayssa, Ponsse Machines Ireland Ltd Irlannissa ja Epec Oy Seinäjoella.[1] [5]
Vieremällä Ponssen ympärille on syntynyt teollinen keskittymä, joka työllistää noin 750 ihmistä. Tuotteiden valmistus ja alihankinta ovat poikkeuksellisen paikallisia, esimerkiksi viidennes alihankkijoiden käyttämistä komponenteista on valmistettu parinkymmenen kilometrin säteellä. Tuotesuunnittelua tehdään Vieremän lisäksi Kajaanissa ja Seinäjoella. Työ halutaan pitää pitkälti Suomessa, sillä yritys ei halua ottaa laaturiskiä. Suomi on metsäkoneille tärkeää markkina-aluetta.[16]
Ponssen arvoja ovat "huolenpito, luottamus, yhteen hiileen puhaltaminen, kulttuurin vaaliminen ja vahva yrittäjähenki, jossa asiakas on kaikki kaikessa". 2010-luvulla yrityksen talousjohto ja teknologia- ja tuotekehitysjohto on valittu Suomen parhaiksi ja toimitusjohtaja Juho Nummela on valittu suomalaisten yritysten tulevaisuuden toimitusjohtajaksi, Future CEO of the Yeariksi. Nummelaa kuvattiin palkinnon perusteluissa seuraavasti: ”avoimen ja keskustelevan johtajatyylin esimerkillinen edustaja ja idearikas, energinen yritysjohtaja, joka vaatii sekä itseltään että henkilöstöltään vahvaa panosta”.[4]
"Ponsse-henkeen" kuuluvat nöyryys ja sisukkuus työn edessä, menestymisenhalu ja yrittäjyys, päätöksentekokyky, periksiantamattomuus tavoitteiden saavuttamisessa, vastuunotto, lupsakkuus ja reilu meininki, henkilöstön huomioiminen ja hyvä kommunikaatio ja työkaverin auttaminen ja muiden huomioiminen.[17]
Metsäkoneyrittäjä Einari Vidgrén perusti Ponssen vuonna 1970 omaan tarpeeseen. Hän päätti rakentaa metsäkoneen itse, kun toisten tekemät koneet eivät hänen kovassa käytössään kestäneet Tehdaspuun savotassa. Koneen nähtyään kylällä ihmeteltiin, että ”mikähän Ponsse se tuostakin tulee”. Ponsse oli vieremäläinen koira, huoleton ja ruma sekarotuinen ajokoira, joka tunnettiin taitavana ja periksiantamattomana jäniksen ajajana.[4][18]
Nähtyään Ponssen, hyvin kestävän metsäkoneen, Tehdaspuu pyysi Vidgréniä valmistamaan niitä lisää. Vidgrén päätti perustaa luomansa koneen ympärille myös yrityksen.[1][19] Yrityksen perustamisessa oli vahvasti mukana myös Vieremän kunta. Einari Vidgrén kertoi huhtikuussa 1970 kunnanjohtaja Hannes Hirsimäelle, että hän perustaisi metsäkoneita valmistavan tehtaan, jos kunta rakentaisi sitä varten tehdashallin. Kunnanvaltuuston äänestyksessä päätettiin rakentaa halli, yhden äänen enemmistöllä. Se valmistui jo loppuvuonna 1970, jolloin Ponsse Oy syntyi.[20]
Vuonna 1971 Vidgrén etsi tehtaalle ensimmäistä insinööriä Helsingin Sanomien ilmoituksella. Valituksi tuli nuori insinööri, Jouko Kelppe, joka työskenteli koko uransa Ponssella ja oli mukana kehittämässä kaikkia Ponsse-koneita ensimmäisiä prototyyppejä lukuun ottamatta.[21][19]
Ensimmäinen Ponsse vietiin ulkomaille vuonna 1974, jolloin Saksassa oli suuri myrsky, jonka tuhojen korjaamiseen tarvittiin myös ulkomaista kalustoa.[22]
Ensimmäisten 10 vuoden aikana koneita valmistui vuosittain noin viisi kappaletta.[19]
1980-luvulla Ponssen tuotantomäärät vähitellen kasvoivat, kun myös Kehitysaluerahasto lähti tukemaan kasvua.[19] Vuonna 1980 markkinoille tuotiin ajokone S20, jota seurasi huomattavasti kevyempi S15-malli vuonna 1983. Kun koneellinen puunkorjuu lisääntyi, alettiin miettiä myös sitä, millaisia jälkiä raskaat kuljetuskoneet metsiin jättivät.[23] Ponssen läpimurron katsotaankin alkaneen myöhemmin "legendaarisen maineen" saaneesta Ponsse S15-kuormatraktorista, jonka runko oli valmistettu osittain alumiinista. Varsin tuntematon metsäkonemerkki sai julkisuutta laitteella, joka oli kilpailijoitaan (mm. Valmet, Lokomo, Volvo) huomattavasti kevyempi.[19]
Vuonna 1985 markkinoille ilmestyivät kouraprosessorit ja kourahavesterit. Erilaisia kouraharvestereita testailtiin Urakointiliike Einari Vidgrenin savotoilla, mutta kun ne eivät olleet Vidgrénin mielestä tarpeeksi valmiita, Ponsse alkoi valmistaa niitä itse. Uusi H520-koura ei kuitenkaan toiminut ihan ongelmitta, joten myytyään kolmisenkymmentä kouraa, Ponsse joutui suuriin haasteisiin, kun kouria jouduttiin korjaamaan urakalla. Saatujen kokemusten avulla loppuvuonna syntyi uusi hakkuulaite, harvesterikoura H60, joka saattaa olla maailman myydyin harvesterikoura.[19][24] Harvesterikouriin tarvittavat mittalaitteet Ponsse osti Kajaanin Automatiikka Ky:ltä.[25]
Joulukuussa 1988 Ponsse Oy myytiin SKOP-konsernin teollisuusyhtiö Interpolator Oy:lle, joka halusi rakentaa vahvan metsäkoneyhtymän, Norcarin, joka pärjäisi myös maailmalla. Einari Vidgrénistä tuli Norcarin hallituksen jäsen ja Einarin veljestä, Esa Vidgrenistä, Ponsse Oy:n toimitusjohtaja.[26][19]
Ponsse esitteli kahdeksanpyöräisen kevyen metsäkoneketjun, HS10 harvesterin ja S10 – ajokoneen.[27]
1990-luvun lamassa Norcar ajautui konkurssiin, Interpolator joutui selvitystilaan ja Ponsse päätettiin myydä.[19] Helmikuussa 1993 Einari Vidgrénin vetämä sijoittajaryhmä osti Ponssen takaisin. Ponsseen fuusioitiin myös Kajaanin Automatiikka Ky. Samana vuonna Ponsse toi maailman ensimmäisenä metsäkoneenvalmistajana markkinoille tietokonepohjaisen mittalaitejärjestelmän, Ponsse Optin.[28]
Vuonna 1994 Ponsse perusti ensimmäisen tytäryhtiönsä, ruotsalaisen Västeråsissa sijaitsevan Ponsse AB:n.[29] Samana vuonna Ponssen toimitusjohtaja Esa Vidgrén kuoli yllättäen 44-vuotiaana.[19] Pörssiin yritys listautui vuonna 1995.[16] Listautumisesta saadut varat yritys sijoitti kansainvälistymiseen ja perusti tytäryhtiöt Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Iso-Britanniaan.[30][19]
Vuonna 1996 Ponsse esitteli kaksi uutta harvesteria, Ergo HS16 ja Cobra HS10.[31] Ponssen metsäkone kytkettiin ensimmäistä kertaa verkkoon vuonna 1997. Metsäteollisuuden tietojärjestelmät hyödyntävät metsäkoneiden tuottamia tietoja muun muassa siinä, että puut voidaan kuljettaa oikeisiin paikkoihin.[16]
Vuonna 2000 Ponsse uudisti koko mallistonsa perusteellisesti.[19] Ponssen 30-vuotisjuhlien yhteydessä esiteltiin digitaalinen ohjausjärjestelmä, OptiControl ja 2001–tuoteperhe, jossa käytettiin Mercedes-Benz-moottoreita ja johon kuului mm. Beaver-harvesteri.[32] Näkyvin muutos oli tuotteiden moderni pyöreä muotoilu ja uusi hopeanharmaa väri. Väristä ja moottorimerkistä johtuen tuote sai lempinimiä kuten "metsien johtotähti", "metsien mersu" ja "metsien hopeanuoli".[19]
BuffaloDual esiteltiin vuonna 2002.[33]
Vuonna 2003 Ponsse valmisti 3 000. metsäkoneensa. Loppuvuonna se esitteli uuden malliston ohella maailman ensimmäisenä metsäkoneenvalmistajana koneisiin suunnitellun reaaliaikaisen etähuoltoyhteyden, Remote Servicen.[34]
Vuonna 2004 Ponssen toimitusjohtajana aloitti Arto Tiitinen, joka oli aiemmin työskennellyt Valtralla markkinoinnin ja myynnin johtotehtävissä. Vuonna 2008 Tiitinen jätti paikkansa ja siirtyi Keskisuomalainen Oyj:n toimitusjohtajaksi. [35][36] Ponsse perusti Venäjälle tytäryhtiön, OOO Ponssen ja osti seinäjokelaisen Epec Oy:n, joka valmisti työkoneiden ohjausjärjestelmiä.[37]
Vuonna 2005 Brasiliaan perustettiin Ponsse Latin America ja ostettiin Lako Oy.[38] Seuraavana vuonna esiteltiin Bear-harvesteri ja Elephant-ajokone.[39]
Vuonna 2007 Ponsse perusti tytäryhtiön Kiinaan ja toi markkinoille 10-pyöräisen ajokoneen, jota oli kehitetty pehmeiden turvemaiden puunkorjuuteknologiaa varten yhdessä Metsähallituksen ja Metsäntutkimuslaitoksen kanssa.[40]
Vuonna 2008 uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin tekniikan tohtori Juho Nummela, joka on työskennellyt Ponssessa vuodesta 2002 lähtien.[4]
Vuonna 2008 Ponssen näkymät olivat niin hyvät, että yhtiössä keskityttiin tuotantokapasiteetin lisäämisen pulmiin.[16] Sitten alkoi lama ja Ponssen ensimmäiset yt-neuvottelut käynnistyivät loppuvuonna 2008. "Vientimarkkinat lähtivät käytännössä alta pois, yhtiössä oli henkilöstöä yli tuhat ja tase aika raskaana, vaihto-omaisuutta oli paljon ja kulut tosi isot", kommentoi toimitusjohtaja Juho Nummela tilannetta pari vuotta myöhemmin. Henkilöstömäärä tippui noin 1 100 henkilöstä runsaaseen 800 henkilöön. Neuvoitteluita ohjasi linjaus, ettei tuotekehitystä, myyntiä tai huoltopalveluja heikennetä.[19]
Vuonna 2009 metsäkoneiden valmistus romahti neljännekseen edellisestä vuodesta. Kesällä 2009 päiväkapasiteetti oli viisi konetta ja tilauskannassa koneita oli seitsemän. Kriisitilanteessa alettiin keskittyä tuotekehitykseen. Tammikuussa 2009 Einari Vidgrén antoi aikataulun projektille, jossa kuusipyöräisten harvesterien rinnalle tuotaisiin uusi kahdeksanpyöräinen malli: ”Foxilla kaatuu ensimmäinen puu pääsiäisenä”. Kahdeksanpyöräinen Fox syntyi aikataulussa, neljässä kuukaudessa, ja käyttäjät pitivät uudenlaisesta koneesta. Useiden vuosien ajan Ponsse oli ainoa kahdeksanpyöräisiä harvestereita valmistava yhtiö.[16] Vuonna 2009 Ponssen tuoteuutuudet olivat pehmeiden maiden Ponsse Fox -harvesteri, Ponsse H6 -harvesteripää, Ponsse Buffalo ADS -kuormatraktori ja Ponsse Ergo 8w -harvesteri.[41] Liikevaihto jäi lamavuonna alle 150 miljoonan euron.[42]
Vuonna 2010 Ponssen 40-vuotista historiaa juhlittiin ympäri maailman eri tapahtumissa, messuilla ja demokiertueilla. Ulkomaisissa tytäryhtiöissä pidettiin omia juhlia ja iso pääjuhla pidettiin elokuussa Vieremällä.[19]
Einari Vidgrén menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen 26. lokakuuta 2010. Hän toimi Ponssen hallituksen johdossa kuolemaansa asti.[43] Hänen kuolemansa jälkeen puheenjohtajaksi nimitettiin hänen poikansa Juha Vidgrén ja varapuheenjohtajaksi Heikki Hortling. Hänen muut poikansa olivat myös mukana yrityksen toiminnassa: Jarmo Vidgrén toimi yhtiön myynti- ja markkinointijohtajana, Janne Vidgrén Keski-Euroopan aluejohtajana ja Jukka Vidgrén hallituksen jäsenenä. Yrityksen pääomistuksesta yli 60 % kuuluu Vidgrénien perheelle.[10][6][44]
Vuonna 2013 Ponsse avasi uuden logistiikkakeskuksen Iisalmeen ja uudet huoltopalvelukeskukset Laukaaseen ja Venäjän Pitkärantaan ja esitteli Scorpion-harvesterin.[45]
Foxia suurempana teknologisena harppauksena pidetään Scorpioniksi nimettyä hakkuukonetta, jota alettiin myydä vuonna 2014. Scorpionin kuljettajan ohjaamo pysyy vaakatasossa myös rinteillä liikuttaessa ja suuri osa laitteen tekniikasta oli kokonaan uutta. Scorpion on eräänlainen liikkuva tietokone: se sisältää yli 40 anturia ja 1,2 miljoonaa koodiriviä. Ohjaamossa on näppäimistö, kosketusnäyttö ja kaksi ohjainta ja koneen toimintaa voi seurata verkon yli vaikka älypuhelimella. Laitteen hinta on noin puoli miljoonaa euroa ja se teki Ponssesta yhden teollisen internetin edelläkävijän Suomessa.[16]
Vuonna 2015 Ponsse valmisti 10 000. metsäkoneensa.[46] Yrityksen liikevaihto oli 461,9 miljoonaa euroa, 18 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna,[4] ja sen osuus maailman metsäkonemarkkinoista oli noin neljännes.[16]
Vuonna 2016 työntekijöitä oli 1 373, joista Suomessa työskentelee 750 ja Vieremällä 550 henkilöä.[4] Yrityksessä on enemmän ohjelmisto- kuin mekaniikkasuunnittelijoita. Ponssen koneissa on paljon antureita, joista saadaan massoittain tietoa eli big dataa. Sitä voidaan hyödyntää koneiden huollossa ja kuljettajan työn tehokkuudessa. Maaliskuussa 2016 Ponsse järjesti Industryhack-tapahtuman, jossa koodaritiimit miettivät uusia tapoja hyödyntää koneiden keräämää dataa.[16] Heikki Hortling kuoli huhtikuussa 2016.[47]
Helmikuussa 2017 Ponsselta valmistui 12 000. metsäkone.[48]
Ponssen päätuotteita ovat harvesterit, ajokoneet, yhdistelmäkoneet ja hakkuupäät. Ponssen tuotteille on myönnetty Avainlipun käyttöoikeus.
Pääartikkeli: Luettelo Ponssen tuotteista
Pohjois-Karjalan Ammattiopistossa Valtimolla on Ponsse-asentajakurssi, jossa erikoistutaan Ponsse-metsäkoneasentajaksi.[49] Ylä-Savon ammattiopistossa taas on kehitetty laajennettua työssäoppimista hyödyntäen kone- ja tuotantotekniikan perustutkinto-opiskelijoille opintopolkumalli, jossa opiskelija suorittaa 35% opinnoistaan Ponsse Oyj:n eri toimipisteissä.[50]
Vuonna 2007 Ponsse ja Moskovan metsäyliopisto aloittivat yhteistyön, jonka tavoite oli tarjota yliopistotasoista tavaralajimenetelmän koulutusta. Yliopistolla on tärkeä rooli Venäjän metsäteollisuuden ja puunkorjuun kehittäjänä.[40]
Vuonna 1994 Ponsselle myönnettiin ensimmäisenä metsäkonevalmistajana ISO 9001 –laatusertifikaatti.[29] Vuonna 1995 Ponsse sai kunniakirjan suomalaisesta avainteosta.[30] Vuonna 2003 Ponsse sai Fennia Prize 2003-muotoilukilpailussa kunniamaininnan.[34] Vuonna 2004 Ponsse sai Tasavallan Presidentti Tarja Haloselta kansainvälistymispalkinnon menestyksekkäästä kansainvälisestä toiminnasta.[37] Vuonna 2012 Ponssen talousjohtaja Petri Härkönen valittiin vuoden talousjohtajaksi.[51] Ponsse Scorpion-harvesteri on voittanut vuosien 2013 ja 2015 välillä Eläköön automaatio! -palkinnon,[52] Vuoden Laatuinnovaatio -palkinnon,[53] Fennia Prize Grand Prix’n pääpalkinnon[54] ja teräsyhtiö SSAB:n järjestämän Swedish Steel Prize -kilpailun.[55] Vuonna 2015 Ponsse valittiin tutkimusyhtiö T-Media Oy:n Luottamus&Maine-tutkimuksessa Suomen toiseksi maineikkaimmaksi yritykseksi[56] ja Ponssen Juha Ingberg vallittiin vuoden teknologiajohtajaksi.[57] Vuonna 2016 Ponsse sai Kasvu Open -tapahtumassa Suomen kasvupalkinnon.[7] Vuonna 2017 Perheyritysten liitto valitsi Ponssen vuoden 2017 perheyritykseksi.[58]
Aarno Kellberg: Savon savotoilta maailman markkinoille. Ponsse 1970–2000. Metsäkustannus, 2018 Arttu Käyhkö: Metsätyökoneet Suomessa. Kustantaja Laaksonen, 2015. Arttu Käyhkö: Suuri Metsäkonekirja. Kustantaja Laaksonen, 2017.