Basel
Basel (, ) on kaupunki Sveitsissä Sveitsin, Saksan ja Ranskan rajojen yhtymäkohdassa. Se on väkiluvultaan Sveitsin kolmanneksi suurin kaupunki Zürichin ja Geneven jälkeen ja kuuluu Basel-Stadtin kantoniin. Baselia nimitetään yleisesti ranskankielisen Sveitsin saksankieliseksi osaksi. Tällä on poliittiset perusteet: saksankielinen Sveitsi on hengeltään konservatiivinen, mutta Basel ja ranskankielinen alue ovat liberaaleja.
Basel sijaitsee Reinin mutkassa, joen molemmilla puolilla kohdassa, missä Rein tekee 90 asteen kaarroksen Juran ja Schwarzwaldin välisellä alueella (saks. Rheinknie). Reinin eteläpuolista Baselin osaa kutsutaan Grossbaseliksi ja pohjoispuolista osaa Kleinbaseliksi. Sijaintinsa ansiosta Baselista tuli jo varhain tärkeä liikenteen solmukohta ja merkittävä kaupankäynnin keskus. Kaupunki on eräs tiheimmin asutuista alueista Euroopassa, vaikka siihen kuuluukin neljä neliökilometriä viheralueita ja lähes neliökilometrin verran metsäalueita[1].
Baselin kaupungin vaakuna on vasemmalle kaartunut musta käyrä sauva, jota kutsutaan Baselin sauvaksi. Baselin sauva symboloi piispan käyrää paimensauvaa.
Baselin kaupungissa oli vuoden 2016 lopulla vakituisia asukkaita 171513[2]. Ulkomaalaisten osuus kaupungin vakinaisesta väestöstä on 37 prosenttia (31.12.2016)[3]. Baselin suuralueen (saks. Trinationaler Eurodistrict Basel) asukasluku on noin 900000, joista 60 % asuu Sveitsissä, 30 % Saksassa ja 10 % Ranskassa[4].
Baselissa on niin sanotun Burgundin portin läpi virtaavan välimerellisen ilman ansiosta erittäin leutoa ja aurinkoista. Vuoden keskilämpötila on 9,4 °C. Vuosittainen sademäärä on 785 millimetriä. Talvella Baselissa sataa tavallisesti vain vähän lunta. Lumipeite säilyy vuosittain keskimäärin 30 päivän ajan. Tuuli on heikkoa, ja se puhaltaa hyvällä säällä idästä ja huonolla lännestä.
noin 500 eaa. - keltit asettuvat Reinin mutkan alueelle 374 - ensimmäinen kirjallinen merkintä paikannimestä Basilia noin 450 - alemannit asettuvat Baseliin 400-luvun lopulla – Basel joutuu frankkien hallintaan 912 - Basel kuuluu Burgundiiin 917 - unkarilaiset tuhoavat kaupungin 1019 - keisari Henrik II aloittaa Baselin katedraalin rakennuttamisen 1348 - puolet väestöstä kuolee ruttoepidemiassa 1356 - historiallisen ajan voimakkain Alppien pohjoispuolella tapahtunut maanjäristys; luultavasti 100 kuollutta ja yli 40 tuhoutunutta linnaa, myös osa Baselin Münsteristä sortuu. 1392 - Grossbaselin asukkaat ostavat piispa Friedrich von Blankenheimilta Kleinbaselin kaupungin 29 800 guldenilla 1397 - juutalaiset häädetään kaupungista 1431–1449 - Baselin konsiili (1439 Felix V valitaan vastapaaviksi)
1460 - Paavi Pius II perustaa Baselin yliopiston, Sveitsin vanhimman yliopiston; kirjanpainanta alkaa Baselissa 1499 - svaabilaissota; Basel irtautuu Saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta 1500 - Baselin katedraali valmistuu 1501 - Basel liittyy Sveitsin valaliittoon 1529 - uskonpuhdistus Baselissa, kaupungista tulee protestanttinen 1563–1594 - neljä ruttoepidemiaa vaativat yhteensä noin 7000 uhria 1795 - Baselin rauhansopimus päättää Ranskan, Espanjan ja Preussin välisen sodan 1844 - Baselissa alkaa junaliikenne ensimmäisenä Sveitsissä 1860 - kaupunginmuurit poistetaan, vain muutama suuri portti jätetään jäljelle, kuten Spalentor 1953 - maailman ensimmäinen monikansallinen lentokenttä Basel-Mulhouse vihitään käyttöön 1966 - naiset saavat äänioikeuden Basel-Stadtin kantonissa
Baselilla on mainetta musiikkikaupunkina. Paul Sacher perusti 1930-luvulla Baseliin Schola Cantorum Basiliensis -musiikkiakatemian, joka keskittyy vanhaan musiikkiin. Baselin sinfoniaorkesteri on merkittävä orkesteri ja Knabenkantorei Basel -poikakuoro sekä Basler Gesangsverein ovat maineikkaita kuoroja. Kaupungissa järjestetään paljon korkeatasoisia konsertteja.
Baselissa on paljon eri kokoisia elokuvateattereita, suurin keskittymä löytyy Steinenvorstadtista. Baselissa on yli 30 museota, joista mainittavia ovat Baselin taidemuseo, Jean Tinguely -museo sekä yksityinen Fondation Beyeler.
Baselissa vietetään monien Etelä-Saksan kaupunkien tapaan karnevaalia pääsiäisen aikaan. Baselin Fasnacht alkaa tuhkakeskiviikkoa seuraavana maanantaina. Karnevaalin aloittaa kello 4.00 aamulla ’’Morgestraich’’, jolloin kaupungin valot pimenevät ja päähän kiinnitettävillä lyhdyillä varustetut osallistujat alkavat soittaa rumpuja ja huiluja. Festivaali kestää tasan 72 tuntia, ja siihen kuuluu erilaisia kulkueita ja muita tapahtumia sekä puhallinmusiikkia.
Baselilla on keskeisen sijaintinsa ansiosta tärkeä kaupallinen merkitys. Sveitsin, Saksan ja Ranskan raja-alueen talousalueella asuu 2,3 miljoonaa asukasta, joista miljoona on työikäisiä (vuoden 2001 tilanne).
Basel on monien kemianteollisuuden yritysten toimipaikka ja osin myös kotipaikka. Kemianteollisuuden lisäksi Baselissa on kone-, metalli-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Vuosisatoja vanhojen kirjapaino- ja paperinvalmistusperinteiden ansiosta Baselissa toimii lukuisia kustantamoja.
Vuodesta 1917 lähtien Baselissa on pidetty messuja. Schweizer Mustermesse -nimen alle on koottu eri alojen messuja ja kongresseja, jotka ovat maailmankin mittakaavassa ainutlaatuisia, kuten nykytaiteen messut ”Art Basel” tai Baselworld, kello- ja korumessut.
Basel on ollut keskiajalta lähtien myös merkittävä pankkikeskus. Monien pankkien ja vakuutuslaitoksien lisäksi Kansainvälinen järjestelypankki BIS (Bank for International Settlements) on asettunut Baseliin.
Baselin kirjapainojen kukoistuskausi alkoi Baselin yliopiston perustamisesta vuonna 1460. Vuonna 1468 ilmestyi Baselissa ensimmäinen latinankielinen Raamattu. 1500-luvulla Basel nousi yhdeksi Euroopan merkittävimmistä kustantamokaupungeista. Nykyään Baselissa toimii yli 15 kirjapainoa. Basler Zeitung (BaZ) on suurin päivälehti Luoteis-Sveitsissä ja ainoa Baselissa.
Basel on merkittävä rautateiden solmukohta. Kaupungissa on kolme kaukoliikenteen rautatieasemaa, joita käyttävät myös seutu- ja paikallisliikenteen junat. Basel SBB -asemalta (Centralbahnhof) lähtee junia muun muassa Zürichiin, Berniin, Delémontiin ja Pariisiin sekä Saksaan ja Italiaan. Samaan rakennuskompleksiin kuuluu Basel SNCF -asema (Elsässerbahnhof), josta lähtee suurin osa Ranskan-junista. Kaikki Saksan-junat kulkevat kaupungin pohjoisosassa sijaitsevan Basel Badischer Bahnhof -aseman kautta ja pysähtyvät siellä.
Kansainvälinen lentoasema Basel-Mulhouse-Freiburg sijaitsee Ranskan puolella Baselista luoteeseen.
Basel on myös tärkeiden tieyhteyksien solmukohta. Baselista alkavat moottoritiet Autobahn A2 ja Autobahn A3 yhdistävät Sveitsin tieverkon Saksan ja Ranskan moottoritieverkostoon. Kaupungin sisällä viisi Reinin ylittävää maantiesiltaa sekä yksi rautatiesilta yhdistävät kaupungin eri puolia toisiinsa.
Suurelta osin Baselin alueella sijaitseva Baselin satama on Sveitsin ulkomaankuljetusten solmupiste. Sen kautta kulkee noin 10 % maan tuonnista, arvolla mitattuna.
Jakob Bernoulli (1654–1705), matemaatikko ja fyysikko Jacob Burckhardt (1818–1897), filosofi, matemaatikko ja historioitsija Arthur Cohn (1927–), filmituottaja ja 3 Oscarin voittaja Erasmus Rotterdamilainen (n. 1466–1536), humanisti Leonhard Euler (1707–1783), matemaatikko Hans Holbein nuorempi (1497–1543) Hans Holbein vanhempi (1465–1524) Kustaa IV Aadolf (1778–1837), Ruotsin kuningas 1792–1809 Friedrich Nietzsche (1844–1900), saksalainen filosofi, opetti vuosina 1869–1879 Baselin yliopistossa Paul Sacher (1906–1999), kapellimestari ja kulttuurimesenaatti Urs Widmer (1938–), kirjailija.
UEFA on perustettu Baselissa FC Basel on 14-kertainen Sveitsin mestari jalkapallossa. Kuuluisia baselilaisia urheilijoita ovat Roger Federer (1981–), tenniksenpelaaja Alexander Frei, jalkapalloilija Patty Schnyder, tenniksenpelaaja Murat ja Hakan Yakın, jalkapalloilijoita.
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit