Hankasalmi
Hankasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa, vanhan Savon ja Hämeen rajamailla. Hankasalmen kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kunnan alueella on 97 järveä, joista suurimmat ovat Kynsivesi-Leivonvesi, Armisvesi ja Kuuhankavesi. Kirkonkylä sijaitsee Kuuhankaveden ja Hankaveden välisellä kannaksella.[1] Kynsivesi muodostaa vesirajan naapurikunta Laukaan kanssa. Järvien ansiosta Hankasalmella on runsaasti vapaa-ajan asuntoja (1549 mökkiä)[2], josta johtuen asukkaiden määrä suurenee kesäisin huomattavasti.
Hankasalmen naapurikunnat ovat Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksämäki, Rautalampi ja Toivakka.
Hankasalmen Natura-kohteita ovat mataloitunut lintuvesi Pieni-Kaihlanen, Vihtamäen lettorämeen pieni suoalue ja Vanginvesi, joka muodostuu peräkkäisistä hitaasti virtaavista altaista, joiden välissä on varsin voimakkaasti virtaavia koskia.[3]
Armisvesi, Asema, Kallioaho, Kankainen, Kirkonkylä, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Ristimäki, Sauvamäki, Säkinmäki, Venekoski.
Asema, Hankasalmen kirkonkylä ja Niemisjärvi ovat osittain taajama-aluetta. Kylien asukasmäärä vaihtelee 100:n ja 1500:n välillä. Koulu toimii neljällä kylällä. Asemakylällä on toiminut sahayritys vuodesta 1916 alkaen.
Rautalammin pitäjään kuuluneet Hankamäen, Kuuhankaveden ja Kynsiveden kylät muodostivat oman rukoushuonekunnan vuonna 1798 ja sille valmistui pieni rukoushuone. Hankasalmen kappeliseurakunta on perustettu 7. huhtikuuta 1802. Aikaisemmin Pieksämäen ja Rautalammen pitäjiin kuuluneet Armisveden, Niininiemen ja Suoliveden kylät liitettiin siihen 1831 ja lisäksi alueita Kangasniemen ja Laukaan pitäjistä. Seurakunta itsenäistyi 1860.[4][5]
Nykyinen Hankasalmen kirkko on seurakunnan kolmas. Kirkko on valmistunut 1892 ja sen suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck. Rakennus on hirsinen päätytornillinen pitkäkirkko ja se on tyyliltään uusgoottilainen.[6]
Pysyvä asutus on muodostunut Hankasalmen alueelle jo 1500-luvulla. Hankasalmelaisuuden juuret ovat itäisen ja läntisen kansankulttuurin kohtaamisessa. Hankasalmen kunta on perustettu vuonna 1872.[7] Kunnan väkiluku vuonna 1805 oli 889 henkeä (ennen kunnan perustamista, nykyistä pienemmän alueen sisäpuolella), vuonna 1860: 2846, vuonna 1900: 6702 ja 1964: 8823 henkeä.[5] Jyväskylän-Pieksämäen radan valmistuminen vuonna 1918 oli pitäjän kehityksen tärkeä askel.[8] Samalla syntyi asemakylä noin 9 kilometriä kirkonkylän eteläpuolelle, koska rataa ei rakennettu kirkonkylän kautta.
Kunnan työllisistä 26,4prosenttia työskentelee julkisessa hallinnossa, koulutuksessa ja terveydenhuollossa, 20,7prosenttia kaupan alalla, 14,8prosenttia maa- ja metsätaloudessa sekä 12,4prosenttia teollisuudessa.[9] Versowoodin omistama Hankasalmen saha on suurin teollinen työpaikka ja KiiltoCleanilla on kemiantehdas Niemisjärvellä. Palvelualalla huomattavia työpaikkoja ovat Lomakeskus Revontuli ja Häkärinteiden laskettelukeskus.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Hankasalmella oli 5 019 asukasta, joista 2 409 asui taajamissa, 2 550 haja-asutusalueilla ja 60 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hankasalmen taajama-aste on 48,6 %.[10] Hankasalmen taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:[11]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hankasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[12]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hankasalmen alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.[13]
Jyväskylän Sirius r.y:n tähtiobservatorio. Observatorio sijaitsee Murtoisten kyläkoululla. Niemisjärvellä toimii Pienmäen talomuseo, kirkonkylässä on kotiseutuyhdistyksen museokylä ja esinemuseo Paanalassa on keramiikkayritys Sepän Galleria Hankasalmen elävänmusiikinyhdistys Helmu Ry Hankavedellä on näyttelytilaksi soveltuva entisestä koulusta muokattu Peuranlinna Sauvamäessä on Villa Mathilda, jossa järjestetään myös taidenäyttelyitä Kirkonkylän monitoimitalossa on myös näyttely- ja esiintymismahdollisuudet Venekoskella toimii kesäteatteri[14] Hankasalmen Kihveli Soikoon -skifflemusiikkitapahtuma vetää tuhansittain kävijöitä Toimivia kulttuuriryhmiä ovat muun muassa kuvataideyhdistys Hantai r.y. Hankasalmen kirjasto
Hankasalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihasta, ohraryyneistä, lantusta ja perunasta keitetyt makuperunat ja hillapuuro.[15]
Onni Pellinen, painin olympiamitalisti Antero Halonen, nyrkkeilijä Niina Mäkinen, jääkiekkoilija Vilho Ylönen, ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti Mika Mölsä, rikostoimittaja ja tietokirjailija Kaarlo Kartio, näyttelijä Kalevi Tarvainen, kielitieteilijä ja professori Kari Ihalainen, entinen keihäänheittovalmentaja ja keihäänheittäjä Kalevi Häkkinen, alppihiihtäjä ja nopeuslaskija Matti Makkonen, poliitikko Lauri W. Pääkkönen, kirjailija ja kansakoulunopettaja Matti Rutanen, suomalainen ITE-taiteilija Aimo Minkkinen, Lenin-museon pitkäaikainen johtaja Matti Karjalainen, Teknillisen korkeakoulun professori Onni Haini, kirjailija Paavo Rautkallio, poliitikko ja varatuomari Unto Poikolainen, pesäpalloilija
Häädemeeste, Viro Hohenhameln, Saksa Mjölbyn kunta, Ruotsi Karmøy, Norja
Luettelo Hankasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit