Juva
Juva (vanh. ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu henkilöä,[1] ja sen pinta-ala on km², josta km² on sisävesiä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km².
Juva sijaitsee Etelä-Savossa, 43 km päässä Mikkelistä.[3]
Juvan naapurikuntia ovat Joroinen, Mikkeli, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi ja Sulkava.
Ahola, Auvila, Haikarila, Hampunjoki, Hatsola, Hietajärvi, Hyötyy, Hännilä, Härkälä, Inkilä, Järvenpää, Kaihunmäki, Kaislajärvi, Kangas, Kankaankylä,Karkeamaa, Kaskii, Kettula, Kiiskilä, Kiiskilänniemi, Kilpola, Kirkonkylä, Koikkala, Kuosmala, Lauteala, Leskelä, Maarala, Maivala, Murtoinen, Mustola, Mäköis, Männynmäki, Narila, Nuutilanmäki, Näärinki, Ollikkala, Paatela, Pakinmaa, Pekurila, Poikola, Pulkkila, Purhola, Rantuu, Remojärvi, Ronkala, Soiniemi, Sopala, Summala, Suurniemi, Taipale, Teivaa, Tuhkala, Turakkala, Vehmaa, Vuorenmaa, Vuorilahti.
Juvalla oli asutusta jo kivikaudella, jonka päättyessä seudulla on liikkunut saamelaisia sekä myöhemmin hämäläisiä ja karjalaisia metsästäjiä. Pysyvä asutus on saapunut alun perin Mikkelin suunnalta. Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat Saarijärven rannoille, Länsi-Juvalle jo luultavasti 1200-luvulla. Vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhassa Juva siirtyi Ruotsin valtapiiriin. keskiajalla Juva sai kiinteän, mutta harvan asutuksen. Keskiajalta on muistona myös Remojärven kappelin kalmistoalue.
Juva on Suomen vanhimpia suurpitäjiä. Siitä on myöhemmin erotettu muun muassa Sääminki, Kuopio, Pieksämäki ja Joroinen. Ruotsin vallan ajan perintöä ovat monet kartanot, kuten Askola, Inkilä, Koikkala, Loukio, Partala, Piikkilä ja Vehmaa. Savolaiseen tapaan alueella on harjoitettu kaskiviljelyä 1800-luvun lopulle saakka. Turun piispa Maunu Tavast antoi pitäjäseurakunnalle itsenäisyyden Jukainen-nimisenä Suur-Savosta vuonna 1442. Kuntamuotoinen hallinto aloitettiin vuonna 1868.
Juvalaisia perinneruokia ovat ryynimakkara ja ohraryynirieska.[4]
Juva on leimallisesti maatalouspitäjä, ja kunta on vuosia panostanut erityisesti luomutuotantoon. Juvalla on 362 aktiivimaatilaa. Viljelty peltoala on 8340 hehtaaria, joista luomutuotannossa on 1368 hehtaaria. Kunnan maataloustulosta 55 prosenttia tulee maidosta, 29 prosenttia lihasta ja 16 prosenttia kasvituotannosta.
Hatsolassa toimii 1990-luvun alussa aloittanut luomumeijeri, Juvan Luomu Oy. Partalan kartanossa toimi pitkään Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen luomumaatalouden tutkimiseen erikoistunut toimipiste: vuonna 2006 toimipiste siirrettiin Juvalta Mikkelin Karilaan. Juvalla toimi vuoden 2007 loppuun saakka Järvi-Suomen Portin kalkkunateurastamo, ja kunnassa on useita kalkkunankasvattajia.
Kunnan suurin teollinen työnantaja on WSOY:n kirjapaino. Muista teollisuusyrityksistä merkittävimmät ovat tuoresalaatteja käsittelevä ja pakkaava Salico, vaatevalmistaja Jocca, huonekalutehdas Sisuwood ja Kotileipomo Siiskonen.
Paikallisista asioista kertoo kerran viikossa ilmestyvä Juvan Lehti, joka on perustettu vuonna 1956.
Juvalla toimii osa Etelä-Savon ammattiopistosta.[5].
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Juvalla oli 6 334 asukasta, joista 3 223 asui taajamissa, 3 053 haja-asutusalueilla ja 58 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Juvan taajama-aste on 51,4 %.[6] Juvan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Juvan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 3 223 asukasta.[7]
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Juvalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[8]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Juvan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.[9]
Näkyvin Juvan nähtävyyksistä on Juvan harmaakivikirkko (E. B. Lohrmann, 1863) ja kirkkopuisto, Vanha hautausmaa ja Tuulimylly. Siellä on myös Gottlundin Tupa, jossa K. A. Gottlund perimä­tiedon mukaan laulatti juvalaisia, kun hän keräsi merkittävän määrän runoja ja muuta kansanperinnettä vuosina 1815–16. Tuvan edessä on runonlaulajien muistokivi.[10] Gottlundin kierros on 7km:n pituinen luonto- ja kulttuurikierros, joka käsittää Juvan kirkonkylän kulttuurihistoriallisia kohteita sekä luonnonnähtävyyksiä. Kirkonkylä sijaitsee Jukajärven ja Salajärven välisellä kannaksella.
Muita kunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa Koikkalan kirkko (M. Välikangas, 1959), Juvan museo ja Juvan karjalaisten museo, jotka sijaitsevat Partalan kuninkaankartanon rakennuksissa. Juvan museon perusnäyttely puolestaan on "Lehmä ja me". Ruotusotamiehen torppa ja Koskilammen torppa Kuosmalassa kertovat menneiden vuosisatojen elämästä. Nuijasodan muistomerkit Koikkalassa ja Remojärvellä. Rapion Mylly Juvan Paatelassa on Suomen vanhin edelleen toimiva mylly. Rapion Mylly ja Rapion Myllyteatteri ovat Juvan vetovoimaisimpia matkailunähtävyyksiä. Butiken på Landet -kauppa Wehmaan Kartanon vanhassa tallissa on myös nähtävyys, jossa hevosten tilalla on omaperäinen vaatekauppa. Saman kartanon pihapiirissä toimii myös englantilaistyyppinen teehuone TeaHouse of Wehmais, joka valittiin vuonna 2015 Suomen parhaaksi teehuoneeksi.
Juvan Hiidenmaalla sijaitsevat Enkelinpesäkivi, Kielkallion pyyntikuopat, Kirkkokivet Koikkalanmyllyllä ja Sarkasvuoren kalliomaalaukset kuuluvat Juvan luonnonnähtävyyksiin. Susipuisto Wolf Parkissa on nähtävänä koirasusia. Rävykoskella on mahdollisuus koskikalastukseen.
Laskettelukeskus Hasa palvelee talvisaikaan hiihtäjiä ja laskettelijoita. Monitoimihalli Sampola kirkonkylällä. Oravareitti on 57 kilometrin pituinen melontareitti Juvalta Sulkavalle. Paikkakunnalla on leirintä­alue Juva Camping. Vihreän Kullan retkeilyreitti kulkee Juvan, Sulkavan, Ranta­salmen, Joroisten ja Puumalan alueella, ja siellä on 500 kilometriä patikointireittejä, talvella hiihtolatuja.
Juvalla toimivat urheiluseurat ovat Juvan Naisvoimistelijat, Juvan Urheilijat, Juvan Kisa, Juvan Ampujat ja Juvan nuorisopesis (JuNu), joka pelaa Sinisellä Laguunilla, Suomen ainoalla sinisellä hiekkatekonurmialustaisella pesäpallokentällä.
Valtatie 5 ohittaa Juvan kirkonkylän vain muutaman kilometrin päässä. Siellä siitä erkanee Savonlinnaan ja edelleen Parikkalaan johtava valtatie 14, joka kulkee Juvan kirkonkylän läpi.
Linja-autoasema sijaitsee Juvan kirkonkylässä. Sieltä pääsee pikavuoroilla suoraan Helsinkiin, Kuopioon, Savonlinnaan, Joensuuhun, Kajaaniin ja Ouluun. Juvan pikavuoropysäkkejä ovat valtatie 5:llä Vehmaan tienhaara sekä Loukion ja Inkilän tienhaara ja valtatie 14:llä Paatela. Helsingin, Kuopion ja Oulun välillä liikennöi päivittäin molempiin suuntiin yöpikavuoro, joka pysähtyy Juvan kirkonkylän sijasta Vehmaan tienhaarassa. Viikonloppuisin Helsingistä Savonlinnaan liikennöi kaksi yöpikavuoroa Juvan kirkonkylän kautta.
Lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 40 kilometrin päässä Mikkelissä ja 50 kilometrin päässä Mikkelin Haukivuoressa.
Lähin lentoasema on noin 30 kilometrin päässä Joroisissa sijaitseva Varkauden lentoasema.
Hiilidioksidiekvivalentti (CO2-ekv. tai CO2-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.
Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Juvalla Etelä-Savon toiseksi suurin: 15000CO2-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Etelä-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 9600CO2-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13900CO2-ekv. [11]
Juva oli ennen vuotta 2009 Juvan seutukunnassa Rantasalmen, Joroisten ja Puumalan kanssa. Vuoden alussa Juva, Joroinen ja Rantasalmi liitettiin Pieksämäen seutukuntaan, sillä Pieksämäki ei voinut yksin muodostaa seutukuntaa. Tuolloin Puumala liitettiin Mikkelin seutukuntaan.
Juva Rokkaa, Metsäkansan Karkelot (aiemmin Lampaanpolska), Marraspijot, Juva Gospel, Juvan Rullat, Rapion myllyteatteri, Juvan ravit, Latotanssit, Kesäillanmusiikki-konsertit, Elomarkkinat, Herneensyönnin SM-kisat, Hyötyyn Vattukarnevaalit, harrastejalkapalloturnaus Leka-Cup ja Juvan mestaruus -pilkkikisat.
Aimo Aropelto, liikunnanopettaja ja pikajuoksija Carl Henrik Alopaeus, piispa Hannu Avikainen, estejuoksija Viivi Avikainen, aitajuoksija ja moniottelija Jarmo Eskelinen, "Elukka", kulttuuri- ja media-alojen asiantuntija ja vaikuttaja Nils Gustav Grotenfelt, suomalainen yritysjohtaja Carl Axel Gottlund, kielitieteilijä ja kansanperinteen kerääjä Leo Harmaja, taloustieteilijä Anni Huhtinen, 1884–1960, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja (SDP) Pauliina Hukkanen, näyttelijä Kalevi Hämäläinen, hiihtäjä, olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari Saku Kapanen, pesäpalloilija Reijo Karhinen, OP-Pohjolan pääjohtaja Timo Kietäväinen, Kuntaliiton toinen varatoimitusjohtaja, kansanedustaja 1983–1991 (Keskusta) Eero Kilpeläinen, jääkiekkoilija Heikki Kilpeläinen, oopperalaulaja Raili Kostia, oopperalaulaja Mika Kuisma, suunnistaja, MM-mitalisti Antti Kuosmanen, suurlähettiläs Eija Lappalainen, kirjailija Anne Leinonen, kirjailija Heino Lipsanen, juoksija Luonteri Surf, punkpop-yhtye Patrik Mennander, muusikko Inka Nousiainen, kirjailija Aukusti Pasanen, kansanedustaja (Suomen Kansanpuolue), varatuomari Arndt Pekurinen, pasifisti Abraham Poppius, runoilija ja pappi Tapani Puranen, muusikko Aija Puurtinen, muusikko Jii Roikonen, sarjakuvapiirtäjä Ruoska, industrial-metalli-yhtye Jani Ruotsalainen, Raviohjastaja ja ravivalmentaja Seppo Suuronen (ravivalmentaja), ravivalmentaja Einar Schadewitz, Mannerheim-ristin ritari Martti Talvela, oopperalaulaja Viljo Tarkiainen, 1879–1951, Helsingin yliopiston professori Antti Vehviläinen, Liikenneviraston pääjohtaja 2013-2017 Matti Väisänen, teologi ja Missionsprovinsin piispa
Luettelo Juvan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit