UPM
UPM-Kymmene Oyj on suomalainen metsäteollisuusyhtiö, jolla on yli 19000 työntekijää. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2017 noin 10 miljardia euroa ja sillä oli noin 90000 osakkeenomistajaa.[1]
Yhtiö syntyi vuonna 1996, kun Repolan tytäryhtiö Yhtyneet Paperitehtaat () ja Kymmene fuusioituivat. Yhtiöön sulautui myös Finnpap. Yhtiön nimestä käytetään yleisesti lyhennettä UPM.
Yhtiö omistaa ja ylläpitää Verlan puuhiomoa ja pahvitehdasta Kouvolan Jaalassa. Verla on toiminut vuodesta 1972 lähtien museona ja kuulunut UNESCON Maailmanperintöluetteloon vuodesta 1996.[2][3]
UPM koostuu kuudesta liiketoiminta-alueesta: UPM Biorefining, UPM Energy, UPM Raflatac, UPM Specialty Papers, UPM Paper ENA sekä UPM Plywood.[1]
UPM:n päätuotteita ovat sellu, aikakauslehti- ja sanomalehtipaperit, hieno- ja erikoispaperit, tarramateriaalit sekä puutuotteet. Puutuotteet käsittävät muun muassa sahatavaran, vanerit ja viilut. Lisäksi UPM tuottaa energiaa ja toimii fyysisen sähkön kaupassa ja sähkön johdannaismarkkinoilla. Kesällä 2014 Lappeenrantaan valmistui yhtiön biojalostamo, joka tuottaa biodieseliä liikennekäyttöön.
UPM Biorefining muodostuu sellu-, saha- ja biopolttoaineliiketoiminnoista sekä puuviljelmätoiminnoista. UPM:llä on neljä sellutehdasta – kolme Suomessa ja yksi Uruguayssa – sekä neljä sahaa Suomessa.[4] Biodieseliä valmistava biojalostamo käynnisti kaupallisen tuotannon tammikuussa 2015 Lappeenrannassa.[5] Suomen sellutehtaat tuottavat vuosittain 3,6 miljoonaa tonnia sellua.[4] UPM Biorefiningin osuus UPM:n liikevoitosta vuonna 2017 oli 45%.[1]
UPM:n energialiiketoiminta-alue tuottaa Suomessa sähköä vesi-, ydin-, ja lauhdevoimasta. UPM on Suomen toiseksi suurin ydinvoiman omistaja 581 megawatilla. Rakenteilla olevasta Olkiluoto 3:sta yhtiö tulee saamaan noin 500 megawattia.[6] UPM on 44,3%:n osuudella mukana osakkuusyhtiö Pohjolan Voima Oy:ssa (PVO) [4], jonka vuotuinen sähköntuotanto on noin 15 TWh. UPM omistaa Suomessa yhdeksän vesivoimalaitosta.[4] UPM Energyn osuus yhtiön liikevoitosta vuonna 2017 oli 7%.[1]
UPM Raflatac valmistaa tarralaminaatteja tuote- ja informaatioetiketöintiin. Tarralaminaatteja käytetään hinta- ja tuotetarroissa, esimerkiksi elintarvike-, hygienia- ja lääketeollisuudessa. Yhtiöllä on 11 tarralaminaattitehdasta sekä 25 leikkuu- ja jakeluterminaalia viidellä mantereella.[7] Raflatacin osuus yhtiön vuoden 2017 liikevoitosta oli 10%.[1]
UPM:llä on 20 paperitehdasta Suomessa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Itävallassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Monet tehtaista toimivat paperinvalmistuksen ohella kierrätyskeskuksina ja bioenergian tuottajina. Vuonna 2016 UPM:n paperiliiketoiminta työllisti reilut 10 600 henkilöä. Vaikka paperintuotanto on UPM:n liiketoiminta-alueista suurin liikevaihdolla mitaten, on markkinaympäristö edelleen haastava.[8]
UPM on Euroopan suurin vanerinvalmistaja. Vaneriliiketoiminnalla on kaikkiaan 7 tehdasta Suomessa, Virossa ja Venäjällä. [4]
Puunhankinta ja metsätalous vastaa puunhankinnasta yhtiön liiketoiminnoille sekä hallinnoi UPM:n omia metsiä. Lisäksi UPM tarjoaa puukauppa- ja metsäpalveluita metsänomistajille ja metsäsijoittajille. UPM omistaa noin 640 000 hehtaaria metsämaata Suomessa ja 75 000 hehtaaria Yhdysvalloissa. Lisäksi UPM:llä on Uruguayssa 254 000 hehtaaria puuviljelmiä. Yhtiön kaikki metsät on sertifioitu.[9]
UPM:n tehtaiden tarvitsemasta puumäärästä suuri osa hankitaan kotimaan yksityismetsistä. UPM Metsän puun ja biomassan hankintaorganisaatio hankkii metsäenergiapuu mukaan lukien kaikkia puutavaralajeja, joista valmistaan muun muassa sellua, paperia, vaneria, sahatuotteita tai energiaa. Suurin osa tästä raaka-aineesta käytetään UPM:n omilla tehtailla ja voimalaitoksilla. UPM:n Puunhankinta ja metsätalous -organisaatio vastaa yhtiön omien metsien hyödyntämisestä ja metsänomistajille tarjottavista metsäpalveluista metsänhoitotöistä metsäomaisuudenhallintapalveluihin. UPM on Suomen suurin yksityinen maanomistaja.
Muuhun toimintaan kuuluvat myös komposiittiyksikkö UPM Biocomposites sekä biokemikaaleja tutkiva UPM Biochemicals -liiketoimintayksiköt.[1]
UPM kehittää puupohjaisia biopolttoaineita. Tuotteet valmistetaan ruoaksi soveltumattomista raaka-aineista. UPM:n biopolttoaineet ylittävät sekä EU:n että Suomen biopolttoaineiden kestävyydelle asettamat nykyiset ja edelleen tiukentuvat vaatimukset. Yksi pitkän aikavälin tavoitteista on laajentaa biopolttoaineen tuotantoa uusilla prosesseilla ja raaka-aineilla, kuten pyrolyysiöljyllä ja kiinteällä biomassalla.[10] [11]
UPM on rakentanut puupohjaista uusiutuvaa dieseliä valmistavan biojalostamon Lappeenrantaan, Kaukaan tehdasalueelle. UPM Lappeenrannan biojalostamo tuottaa vuosittain noin 100000 tonnia pitkälle jalostettua uusiutuvaa dieseliä liikennekäyttöön. Pääraaka-aineena on raakamäntyöljy, jota syntyy selluntuotannon tähteenä.
Rakentaminen UPM Kaukaan tehdasalueelle alkoi kesällä 2012 ja jalostamo valmistui kesällä 2014. UPM investoi biojalostamoon kaikkiaan noin 150 miljoonaa euroa. Biojalostamon rakentaminen työllisti lähes 200 henkilöä noin kahden vuoden ajan. Valmis laitos työllistää suoraan lähes 50 henkilöä ja välillisesti noin 150 henkilöä.[12]
UPM on kehittänyt yhteistyössä Andritz/Carbonan kanssa energiapuusta tuotetun biopolttoaineen valmistuksessa tarvittavaa kaasutusteknologiaa. UPM:n kehittyneen biodieselin tuotantokonsepti perustuu ruoaksi kelpaamattomiin raaka-aineisiin, energiapuuhun ja 85% vähenemään kasvihuonekaasupäästöissä. UPM:n biodiesel soveltuu hyvin nykyiseen autokantaan ja polttoaineiden jakeluverkostoon.
UPM:n hallitus 5. huhtikuuta 2018 lähtien:[13]
Björn Wahlroos, puheenjohtaja (2008–) Berndt Brunow, varapuheenjohtaja (2005–, jäsen 2002–) Henrik Ehrnrooth, jäsen (2015–) Piia-Noora Kauppi, jäsen (2013–) Marjan Oudeman, jäsen (2018–) Jussi Pesonen, jäsen (2007–) Ari Puheloinen, jäsen (2014–) Veli-Matti Reinikkala, jäsen (2007–) Suzanne Thoma, jäsen (2015–) Kim Wahl, jäsen (2012–)
Jussi Pesonen, toimitusjohtaja Tapio Korpeinen, talous- ja rahoitusjohtaja, UPM Energy -liiketoiminta-alueen johtaja Bernd Eikens, UPM Specialty Papers -liiketoiminta-alueen johtaja Pirkko Harrela, sidosryhmäsuhdejohtaja Antti Jääskeläinen, UPM Raflatac -liiketoiminta-alueen johtaja Juha Mäkelä, lakiasiainjohtaja Jyrki Ovaska, teknologiajohtaja Riitta Savonlahti, henkilöstöjohtaja Winfried Schaur, UPM Communications Papers -liiketoiminta-alueen johtaja Mika Sillanpää, UPM Plywood -liiketoiminta-alueen johtaja Kari Ståhlberg, strategiajohtaja Heikki Vappula, UPM Biorefining -liiketoiminta-alueen entinen johtaja, kuoli 23.11.2018 lentoturmassa Zimbabwessa.
UPM:n tuotanto perustuu uusiutuviin raaka-aineisiin, jotka ovat biohajoavia ja kierrätettäviä. Kaikki UPM:n sellu- ja paperitehtaat Euroopassa sekä Fray Bentosin sellutehdas Uruguayssa on sertifioitu EMAS-asetuksen mukaisesti. Vuonna 2013 UPM Changshun paperitehdas sai EMAS-sertifioinnin ensimmäisenä paperitehtaana Kiinassa. Yhtiön tuottamasta sähköstä 78% on hiilidioksidineutraalia.[15]
Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen (1,32 % osakemäärästä) Valtion eläkerahasto (0,86 % osakemäärästä) Keva (0,77 % osakemäärästä) Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo (0,76 % osakemäärästä) Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. (0,62 % osakemäärästä) Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (0,58 % osakemäärästä) OP-Suomi sijoitusrahasto (0,47 %) Sveitsin keskuspankki (0,45 % osakemäärästä) Kymin Osakeyhtiön 100-vuotissäätiö (0,32 % osakemäärästä) Kansaneläkelaitos (0,30 % osakemäärästä)
UPM:llä on Suomessa pitkät perinteet metsäteollisuudessa. Konsernin ensimmäiset puuhiomot ja paperitehtaat sekä sahalaitokset käynnistyivät 1870-luvun alkupuolella. Sellunvalmistus aloitettiin 1880-luvulla ja paperinjalostus 1920-luvulla. Vanerin valmistukseen konsernissa ryhdyttiin 1930-luvulla. UPM:n edeltäjäyhtiöihin olivat aikanaan sulautuneet suomalaiset metsäteollisuusyritykset Walkiakoski, Jämsänkoski, Kaukas, Halla, Kajaani, Toppila, Kymmene, Kuusankoski, Kymi, Voikkaa, Lohjan Paperi Oy, Wilh. Schauman, W. Rosenlew, Raf. Haarla ja Myllykoski. UPM:n ulkomaisista tehtaista ylivoimaisesti vanhin on Koillis-Ranskassa sijaitseva hienopaperitehdas Papeteries de Docelles, joka aloitti toimintansa perinteisenä käsipaperimyllynä jo 1400-luvun lopulla. Ensimmäinen paperikone tehtaalle tuli 1830-luvulla. UPM Docellesin paperitehtaan toiminta päättyi tammikuussa 2014.
Yhtiön liikemerkki on Hugo Simbergin vuonna 1899 silloiselle Kymmene Aktiebolagille suunnittelema aarnikotka. Yhtenä hyvin todennäköisenä selityksenä taruolennon valintaan pidetään aarnikotkan vertauskuvallisuutta: griippi on vartijaeläin, joka Pohjolan oloihin siirrettynä vartioi metsän vihreää kultaa. Nykyisin UPM:n liikemerkki on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti käytössä ollut yritystunnus.[16]
UPM:n Voikkaan paperitehdas suljettiin vuonna 2006 ja Kajaanin paperitehdas suljettiin vuonna 2008. Nykyään entisellä Kajaanin tehdasalueella toimii yritysalue nimeltä Renforsin Ranta.[17] Myös Voikkaan entisissä tehdastilossa toimii yritysalue.
Vuonna 2011 UPM osti Myllykoski Oyj:n ja Rhein Papier GmbH:n.[18]
UPM:n suurin tutkimus- ja tuotekehityskeskus sijaitsee Lappeenrannassa Kaukaan sellu- ja paperitehtaalla. UPM Pohjois-Euroopan Tutkimuskeskukssa työskentelee noin sata ihmistä. Lappeenrannassa sijaitsee myös UPM:n biojalostamokehityskeskus.[19] Biotalouteen perustuvissa liiketoiminnoissa UPM:llä on kolme painotuspistettä: biopolttoaineet, biokomposiitit ja biokemikaalit[20]. Maaliskuussa 2016 UPM Biokemikaalit perusti Helsingin Meilahteen innovaatioyksikön[21].
UPM oli mukana Helsingin designpääkaupunkivuodessa. World Design Capital Helsinki 2012 -vuoden keskeisenä kohtaamispaikkana toimi Helsingin keskustaan rakennettu paviljonki, joka oli rakennettu UPM:n uusiutuvista ja kierrätettävistä puutuotteista. Paviljonki toteutettiin yhteistyössä Aalto-yliopiston, Designmuseon ja Suomen arkkitehtuurimuseon kanssa.
UPM:n osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhdysvalloissa kauppaa käydään UPM:n osaketalletustodistuksilla OTC-markkinoilla.
Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help)
(pdf) UPM. Viitattu 24.5.2017.
Citation error, replace with{{cite book| author = Tuuri, Antti| title = UPM–Kymmene: Metsän jättiläisen synty| publisher = Otava| year = 1999| id = ISBN 951-1-16323-X| accessdate = 6.7.2012}}
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:OMX Nordic 40 -indeksi