Inari
Inari (, , , , ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2. Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta.[2] Inarin naapurikunnat ovat lounaassa Enontekiö, etelässä Kittilä ja Sodankylä, pohjoisessa Utsjoki. Lisäksi kunta rajoittuu sekä lännessä että idässä Norjaan, idässä myös Venäjään. Inari on maan tärkeintä poronhoitoaluetta. Inarin talous nojaa perinteisten elinkeinojen lisäksi voimakkaasti elämystalouteen eri muodoissaan ja kuntakuva on turismin ja rajakaupan vuoksi kansainvälinen.
Inarin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus on noin 3000 asukkaan Ivalo, joka sijaitsee 39 km Inarin kirkonkylästä etelään. Inarin kirkonkylä on saamelaiskulttuurin keskus, jossa kokoontuu mm. Saamelaiskäräjät. Inarin veroprosentti on Lapin läänin alhaisin, 19%. Inari tunnetaan taloudellisesti vahvana kuntana sekä kulttuurillisesti yhtenä Suomen monipuolisimmista kunnista. Inari on ainoa Suomen nelikielinen kunta. Turismin vuoksi Inarin kuntakuva on erittäin kansainvälinen. Suomen lisäksi Inarissa puhutaan kolmea saamen kieltä; inarinsaamea, koltansaamea sekä pohjoissaamea. Saamelaisuus näkyy vahvasti kunnan eri kylillä.
Inari on perinteisten elinkeinojen lisäksi tunnettu erityisesti Saariselästä, Inarijärvestä, kullankaivuuperinteestä sekä lukuisista kansallispuistoistaan.
Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta, noin viisi prosenttia koko maan pinta-alasta. Se on lähes yhtä suuri kuin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan maakuntien maapinta-alat yhteensä. Ahvenanmaahan verrattuna Inarin maapinta-ala on lähes kymmenkertainen. Kunnan koko voidaan havainnollistaa alueena, jonka sivujen pituudet ovat linnuntietä 130 kilometriä (kunnan pohjoisraja), 90 kilometriä (itäraja), 140 kilometriä (eteläraja) ja 75 kilometriä (länsiraja). Kunnassa sijaitseva Inarijärvi on Suomen kolmanneksi suurin järvi (1043 km²). Kaikkiaan järviä on Inarissa 8033, mikä on enemmän kuin missään muussa Suomen kunnassa ja myös kunnan sisävesipinta-ala on Suomen kunnista suurin[3][4].
Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle myytiin Inariin kuulunut Jäniskosken–Niskakosken alue, minkä seurauksena kunnan pinta-ala pieneni 176km².
Luonnonmaantieteellisesti Inarin kunta jakautuu kolmeen osaan: Outa-Lappiin, Inarin järvimaahan ja Taka-Lapin tunturimaahan.[5]
Inari on arktisen elämystalouden kasvukeskus Suomessa. Matkailu- ja ravintola-ala on merkittävä työllistäjä Inarin kunnassa. Inarin talous nojaakin vahvasti elämystalouteen. Kunnan alueella sijaitsee lukuisia majoitus- ja hotellikeskittymiä, joista suurin on Saariselän alue. Viime aikoina erityisesti aasialaisten turistien matkailun kasvu on ollut merkittävää.
Lisäksi kunnassa toimii huomattava määrä arktista rengas- ja autotestausta. Perinteiset elinkeinot kuten poronhoito ja kalastus ovat osa elämystaloutta sekä perinteistä elinkeinorakennetta. Merkittävä tulonlähde on myös rajakauppa, joka Inarissa on kunnan väestön kokoon nähden merkittävien palvelujen vuoksi erittäin voimakasta. Voimakkaan kasvun vuoksi viime aikoina Inaria on vaivannut asunto- ja työvoimapula.
Inarissa asui henkilöä.[1] Heistä puhui äidinkielenään suomea henkeä, saamea ja ruotsia henkeä. Muita kieliä puhui henkilöä.[6] Vuoden 2008 lopussa ulkomaan kansalaisia oli 73. Inarin väkiluku on laskenut vuodesta 1990 693 henkilöllä.[7] Inari on Suomen ainoa nelikielinen kunta: kunnassa puhutaan suomen lisäksi pohjoissaamea, inarinsaamea ja koltansaamea. Väestötiheys on asukasta/km2. Saamelaisista noin 900 on inarinsaamelaisia ja 500 kolttia. Loput ovat pääasiassa pohjoissaamelaisia. Kunnan väestö on kasvussa, pitkälti elämystalouden voimakkaan kasvun vuoksi.
Kunnan asutus on keskittynyt suurelta osin Inarijärven länsirannalle, jossa sijaitsevat suurimmat taajamat, Ivalo ja Inarin kirkonkylä. Muu osa kunnan aluetta on suurelta osin lähes asumatonta, ja siellä on myös laajoja kansallispuistoja sekä Inarijärven itäpuolella Kessin erämaa. Useissa kyläkeskuksissa on kuitenkin nykyisellään voimakkaita elämystalouden tai rajakaupan keskittymiä.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Inarissa oli 6 869 asukasta, joista 4 357 asui taajamissa, 2 264 haja-asutusalueilla ja 248 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Inarin taajama-aste on 65,8 %.[8] Inarin taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:[9]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Inari; Inarin kirkonkylä, kunnan toiseksi suurin kylä (1 128 asukasta) Ivalo; pohjoissaameksi Avvil, inarinsaameksi Avveel, koltansaameksi Â´vvel, Inarin kunnan suurin kylä (3 062 asukasta) Törmänen Akujärvi Keväjärvi Koppelo Sevettijärvi-Näätämö Saariselän alue Nellimin alue Angeli Kaamanen Kuttura Lisma Partakko Riutula
Inarissa perustettiin pop up -paikallislehti Uusi Inari syksyllä 2014. Se keräsi joukkorahoituksena noin 13 000 euroa. Rahoituksen turvin lehti pääsi aloittamaan toimintansa alkuvuonna 2015. Se ilmestyi Inarissa helmi-maaliskuussa 2015.[10][11][12]
Inariin on linja-autoyhteydet Oulusta ja Rovaniemeltä.
Inarin kunnassa Ivalon eteläpuolella, Törmäsen kylän luona, sijaitsee Suomen pohjoisin lentokenttä, joka on hiljattain laajennettu ja remontoitu. Finnair lentää Ivalon lentoasemalle Helsingistä Ivaloon vähintään yhden edestakaisen vuoron päivittäin. Talvisesongin aikana Inariin lentää myös Norwegian. Uusia yhteyksiä ovat yhteydet Lontooseen ja Frankfurtiin. Lisäksi Ivaloon tehdään vuosittain lukuisia charterlentoja. Myös Murmanskiin on Ivalosta bussiyhteys. Ivalon lentoaseman yhteydet ovat olleet voimakkaassa kasvussa elämystalouden kasvuun liittyen.
Lapin Sudet ry. on vuonna 1926 perustettu noin 500 jäsenen yleisseura. Seura toimii Suomen suurimmassa kunnassa - Inarissa. Varsinainen toiminta keskittyy kunnan keskustaajaman Ivalon ympäristöön. Vuosittainen merkkitapahtuma seuralla on Pitkäperjantaina järjestettävä VASKOOLI-hiihto Saariselän upeissa maisemissa. Inarin Palloseura ry. Vuonna 2012 perustettu palloilulajien erikoisseura. Päälajina on salibandy, mutta toiminta on laajentunut jalkapalloon, kaukalopalloon, pesäpalloon, koripalloon ja amerikkalaiseen jalkapalloon. jäseniä 189 Tunturi-Kiekko ry. Ivalossa toimiva joukkue. Pelaa Lappiliigaa ja BHL:a (Barents Hockey League).[13] Inarin Yritys. On inarissa toimiva hiihtoseura.
Kylätaajamien lisäksi Inarin kunnassa on lukuisia muita tunnettuja paikkoja ja paikannimiä, joka liittyvät muun muassa matkailuun, erilaisiin tapahtumiin ja historiaan:
Pielpajärvi; erämaakirkko, Inarin seurakunnan ja kunnan keskus 1700-luvulla Lemmenjoki; kansallispuisto, kullankaivualue, matkailukohde Urho Kekkosen kansallispuisto (UK-kansallispuisto); osittain kunnan alueella Hammastunturin erämaa‎; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue Kessi; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue Ivalojoki; retkeilykohde ja kullankaivualue (mm. Ivalojoen Kultala) Otsamotunturi; retkeilykohde Luttojoki; kullankaivualue, Raja-Joosepin ”kotijoki” Raja-Jooseppi; rajanylityspaikka, nimikkohenkilön asuinkenttä Suolisvuono Ukonkivi ja Hautuumaasaari Inarijärvellä Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siida Inarin kirkonkylässä Saamelaiskirkko Inarin kirkonkylässä Sovintovaaran näköalapaikka Petsamo-patsas Ivalossa Ivalon kirkko Matkailukohteita: Laanila, Kiilopää, Kaunispää, Muddusjärvi, Myössäjärvi. Sajos; Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettu saamelaiskulttuurikeskus Sajos on Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Inarin kirkonkylässä Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa järjestään tammikuussa alkuperäiskansojen Skábmagovat-elokuvajuhla ja elokuussa alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis Idja (suomeksi Yötön Yö). Heinäkuun lopulla vietetään Inariviikkoja, jolloin erilaisia tapahtumia ja konsertteja järjestetään eri puolilla Inarin kuntaa.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[14]
Seurakunta kuuluu Pohjois-Lapin seurakuntayhtymään.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Ivalonlaakson rauhanyhdistys[15]. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Ivalon helluntaiseurakunta, jolla on noin sata jäsentä[16]. Lisäksi Ivalossa on Jehovan Todistajien seurakunta. Lisäksi Rovaniemeltä käsin toimivalla Suomen ortodoksisen kirkon Lapin ortodoksisella seurakunnalla on Inarissa kolme kirkkoa, jotka sijaitsevat Ivalossa, Nellimissä sekä Sevettijärvellä, joiden lisäksi yksi tsasouna on Keväjärvellä. Valtaosa Inarin ortodokseista on kolttasaamelaisia.[17]
Amoc, rap-artisti Angelit, saamelaisen yhtyeen perustajat Dominick Arduin, ranskalais-suomalainen seikkailija Edorf, ivalolainen rap-artisti Ezkimo, rap-artisti Jaakko Gauriloff, koltansaamelainen laulaja Veikko Honkanen, näyttelijä Anni-Kristiina Juuso, näyttelijä Raimo O. Kojo, kirjailija ja toimittaja Renne Korppila, radiotoimittaja (NRJ), X Factor -tuomari Meänteis, erakko Marja-Liisa Olthuis, inarinsaamelainen kielitieteilijä Raja-Jooseppi, rajaseudun legendaarinen asukas Merja Aletta Ranttila, kuvataiteilija ja taidegraafikko Janne Seurujärvi, kansanedustaja SomBy, pohjoissaamenkielinen rockyhtye. Kari Väänänen, näyttelijä
Luettelo Inarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
. . . Kati Kelola: . Mondo 1/2008. Kirsikka Moring: . Helsingin sanomat 17.1.2009.
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit