Musiikkiterapia
Musiikkiterapia on kuntoutus- ja hoitomuoto, jossa musiikin eri elementtejä (rytmiä, harmoniaa, melodiaa, äänensävyä, dynamiikkaa ym.) käytetään vuorovaikutuksen keskeisenä välineenä yksilöllisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Musiikkiterapia voi olla yksilö- tai ryhmäterapiaa sekä pääasiallisena hoitomuotona tai osana muita hoitomuotoja. Terapialla voidaan saavuttaa myönteisiä tuloksia fyysisten ja psyykkisten oireiden ja sairauksien hoidossa ja se soveltuu lapsille, nuorille, aikuisille ja vanhuksille.[1]
Suomessa musiikkiterapian laajempi käyttö alkoi 1960-luvun alkupuolella ensin kokeiluina Nikkilän, Hesperian ja Lapinlahden psykiatrisissa sairaaloissa. Ensimmäinen musiikkiterapiakoulutus käynnistyi Sibelius-Akatemiassa 1972 (alan koulutusta annettiin jo 1960-luvulla Jyväskylän yliopistossa), ja Suomen musiikkiterapiayhdistys perustettiin 1973. Ennen vuotta 1994 alkaneen musiikkiterapeutin koulutuksen suorittaneille TEO myös myönsi aikoinaan oikeuden käyttää psykoterapeutin ammattinimikettä. Sen jälkeen Valvira (aiempi TEO) totesi vasta Oulun yliopiston järjestämän VET (vaativan erityistason) musiikkiterapiakoulutuksen vuosina 2007-2011 johtavan psykoterapeutin ammattiin ja ammattinimikkeeseen (psykodynaaminen yksilöpsykoterapia). [2]
Musiikkiterapian Musiikkiterapian perinteisiä sovellusalueita ovat psykiatria ja kehitysvammaisten kuntoutus. Uudempia käyttöalueita ovat esimerkiksi kommunikaatiohäiriöt, oppimisvaikeudet, neurologiset ongelmat,[3] päihteisiin, työuupumukseen ja kipuun liittyvät ongelmat.
Musiikkiterapiaistunto on aina luova prosessi, jossa asiakkaalta ei edellytetä musiikillisia taitoja. Musiikki on väline, ei itsetarkoitus. Musiikkiterapian menetelmiä ovat mm. musiikin kuuntelu, laulaminen, soittaminen, improvisointi, liikkuminen musiikin mukaan, laulujen tekeminen, musiikkimaalaus ja fysioakustinen hoito.
Musiikissa on paljon mahdollisuuksia. Musiikki aktivoi alitajuista, tiedostamatonta mielenmaisemaa. Sen keinoin voidaan sekä paljastaa että parantaa. Musiikin avulla voi käsitellä vaikeitakin asioita turvallisesti, symbolisen etäisyyden päässä. Musiikki saa aikaan vuorovaikutusta, se antaa esteettisiä kokemuksia ja tuottaa mielihyvää. Musiikilla on myös fysiologisia vaikutuksia. Sen avulla voidaan stimuloida tai rauhoittaa. Musiikkia käytetään hyväksi myös kivun hoidossa.
Musiikkiterapeutteja työskentelee esimerkiksi erikoissairaanhoidossa, sosiaalihuollossa, kehitysvammalaitoksissa, kouluissa, vanhustenhoidossa ja vankiloissa. Musiikkiterapeutin toimia on suhteellisen vähän, joten suuri osa musiikkiterapeuteista toimii yksityisinä palveluntuottajina.
Musiikkiterapiaan pääsee julkisen terveydenhuollon kautta, yksityislääkärin lähetteellä tai olemalla yhteydessä suoraan terapeuttiin. Terapian aloittaminen edellyttää yleensä lääkärin lähetettä. Erikoissairaanhoidon yhteydessä asiakkaan terapiakustannukset ovat lähinnä nimelliset. Yksityispuolella terapiapalvelun maksajana voi asiakkaan itsensä lisäksi olla esimerkiksi sosiaalitoimisto, mielenterveystoimisto, perheneuvola tai vakuutusyhtiö. Kela korvaa musiikkiterapiaa vaikevammaisten lääkinnällisenä kuntoutuksena lapselle tai nuorelle aikuiselle sekä harkinnanvaraisena kuntoutuksena nuorille (psykoterapeuttisena kuntoutuksena 16–25-vuotiaille) edellyttäen, että terapeutti on suorittanut hyväksytyn koulutuksen ja on tehnyt palveluntuottajasopimuksen Kelan kanssa.
Musiikkiterapeutteja koulutetaan Sibelius-Akatemian toimipisteissä, Pirkanmaan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakouluissa sekä Eino Roiha -instituutissa Jyväskylässä. Ammattipätevyyden antavista opinnoista ja musiikkiterapian opiskelusta löytyy lisätietoa Suomen musiikkiterapiayhdistyksen internet-sivustolta. Kuka tahansa alasta kiinnostunut voi opiskella lyhyempiä, orientoivia jaksoja (3–50 op). Toiminnallisen musiikkiterapian (TMT) menetelmäopintoja voi suorittaa Pietarsaaren konservatoriossa. Musiikkiterapian jatko-opintoja voi suorittaa Jyväskylän yliopiston musiikin laitoksessa, jossa on myös musiikkiterapian professuuri (Jaakko Erkkilä). Musiikkiterapiaan liittyvä tutkimustoiminta on Suomessa vilkasta ja kansainvälisesti tasokasta. Tähän mennessä Suomessa on tehty musiikkiterapian alalta ainakin kuusi väitöskirjaa sekä lisäksi runsaasti muita opinnäytetöitä. Myös Suomen Akatemian tukemia tutkimushankkeita on käynnissä.
Musiikkiterapeutteja ja eri koulutustahoja yhdistää Suomen musiikkiterapiayhdistys ry (SMTY), johon kuuluu noin 250 jäsentä. Yhdistykseen voi liittyä jäseneksi kuka tahansa alasta kiinnostunut henkilö tai yhteisö. Ammattilaisjäseneksi voi hakeutua musiikkiterapeutin ammatillisen koulutuksen suorittanut henkilö. SMTY tekee yhteistyötä kotimaisten ja ulkomaisten yhdistysten ja koulutustahojen sekä muiden tärkeiden sidosryhmien kuten Kelan, sosiaali- ja terveysministeriön ja eri viranomaistahojen kanssa. Yhdistys järjestää vuosittain kaksi musiikkiterapiaseminaaria sekä pienimuotoisempia alueellisia neuvottelu- ja koulutustapaamisia. Yhdistys julkaisee jäsenlehteä, Musiikkiterapia-julkaisua sekä on mukana myös muussa alaa sivuavassa julkaisutoiminnassa.
Citation error, replace with{{cite book| author = Alanne, Sami| title = Music psychotherapy with refugee survivors of torture: Interpretations of three clinical case studies| location = Helsinki| publisher = Sibelius-Akatemia| year = 2010| version = Diss. (musiikkikasvatuksen osasto). Studia musica, 44| isbn = 978-952-5531-87-9| id = ISSN| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Bunt, Leslie – Stige, Brynjulf| title = Music Therapy: An Art Beyond Words| location = London| publisher = Routledge| year = 2014| version = Second edition| isbn = 978-0-415-45068-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Erkkilä, Jaakko & Kimmo Lehtonen (toim.)| title = Musiikkiterapian monet kasvot| location = Jyväskylä| publisher = Suomen musiikkiterapiayhdistys| year = 1999| id = ISBN 952-91-0827-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kaskinen, Mirja| title = Polkuja, portaita, pitkospuita: Askelia suomalaisen musiikkiterapian vuosikymmeniltä. Artikkeleita ja keskusteluja musiikkiterapian varhaisvuosista Suomessa| location = Tampere| publisher = Suomen musiikkiterapiayhdistys| year = 2007| isbn = 978-951-98741-3-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lehikoinen, Petri| title = Parantava musiikki: Johdatus musiikkiterapian peruskysymyksiin| location = Helsinki| publisher = Musiikki Fazer| year = 1973| isbn = 951-757-032-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lehtonen, Kimmo| title = Musiikki psyykkisen työskentelyn edistäjänä: Psykoanalyyttinen tutkimus musiikkiterapian kasvatuksellisista mahdollisuuksista| location = Turku| publisher = Turun yliopisto| year = 1986| version = Diss. Turun yliopiston julkaisuja, C 56| isbn = 951-642-778-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Levinge, Alison| title = The Music of Being: Music Therapy, Winnicott and the School of Object Relations| location = London| publisher = Jessica Kingsley Publishers| year = 2015| isbn = 978-1-84905-576-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Odell-Miller, Helen – Richards, Eleanor| title = Supervision of Music Therapy: A Theoretical and Practical Handbook| location = London| publisher = Routledge| year = 2009| isbn = 978-0-415-41125-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Punkanen, Marko| title = Improvisational music therapy and perception of emotions in music by people with depression| location = Jyväskylä| publisher = Jyväskylän yliopisto| year = 2011| version = Diss. Jyväskylä studies in humanities, 153| isbn = 978-951-39-4295-3| id = ISSN| format = [ online version]}}
* Luokka:Musiikkialan ammatit