Mary Wollstonecraft
Mary Wollstonecraft (27. huhtikuuta 1759 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta – 10. syyskuuta 1797 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta)[1] oli englantilainen kirjailija, filosofi ja varhainen naisasianainen. Hänen tunnetuin teoksensa oli naisten oikeuksia ja koulutusta puolustanut Naisten oikeuksien puolustus, mutta hän kirjoitti sen lisäksi myös muita filosofisia sekä historiallisia teoksia sekä romaaneja ja matkakirjan. Wollstonecraft oli perustamassa myös lyhyen aikaa toiminutta tyttökoulua.
Mary Wollstonecraft syntyi vuonna 1759 Lontoossa Spitalfieldsin alueella. Hän oli Edward ja Elizabeth Dixon Wollstonecraftin toinen lapsi. Perheeseen syntyi yhteensä seitsemän lasta.[2]
Edward Wollstonecraft peri isänsä omaisuuden ja alkoi tämän jälkeen maanviljelijäksi. Hän osti tilan Essexistä, mutta maanviljely ei Edwardilta onnistunut. Perhe muutti tästä syystä useasti. Edward oli taloudellisesti vastuuton, juopottelevainen ja usein väkivaltainen. Mary alkoi jo varhain suojella äitiään isänsä pahoinpitelyltä.[3]
Mary Wollstonecraft ei saanut muiden aikalaisnaisten tavoin virallista koulua, mutta hän kävi todennäköisesti muutamia vuosia päiväkoulua. Beverleyssä Wollstonecraft tutustui Jane Ardeniin tämän isän pitämilla yleisöluennoilla. Luennot koskivat muun muassa sähköä, tähtitiedettä ja optiikkaa. Wollstonecraftin ja Ardenin kirjeenvaihto alkoi vuonna 1773, ja kirjeistä kävi ilmi Woolstonecraftin varhainen kiinnostus kirjoittamiseen.[3] Wollstonecraftin toinen tärkeä nuoruuden ystävä oli Fanny Blood, jonka hän tapasi vuonna 1775. Wollstonecraft hankki Bloodin innoittamana itsenäisen elannon ja muutti vuonna 1778 Bathiin leskirouvan seuraneidiksi.[3]
Wollstonecraft perusti vuonna 1784 Lontoon Newington Greeniin sisartensa ja Fanny Bloodin kanssa tyttökoulun.[3] Se kaatui kuitenkin pian taloudellisiin ongelmiin.[2] Koulu sai kuitenkin lyhyen olemassaolonsa aikana hyvän maineen, ja sieltä Wollstonecraftin ajatteluun tuli idea miesten ja naisten välisen koulutuksen tasa-arvosta.[4] Hän tutustui tuolloin myös radikaaliin filosofiin ja vapaakirkolliseen saarnaajaan Richard Priceen, joka tuli vaikuttamaan Wollstonecraftin ajatteluun.[3]
Fanny Blood muutti vuonna 1785 Lissaboniin mennäkseen naimisiin. Wollstonecraft matkusti pian ystävänsä perään tukeakseen tätä raskausaikana. Blood kuolee kuitenkin pian synnytyksen jälkeen, ja Wollstonecraft palaa takaisin Lontooseen. Sieltä hän jatkaa Irlantiin, missä hän oli 1786-1787 aatelisperheen kotiopettajana.[3]
Wollstonecraftin palattua jälleen Lontooseen hän aloitti kirjallisen uransa kustantaja Joseph Johnsonin kanssa. Wollstonecraftin esikoisteos oli Thoughts on the Education of Daughters (1787). Seuraavana vuonna häneltä ilmestyi omaelämäkerrallinen romaani Mary: A Fiction, jossa hän käsitteli ystävyyttä, Lissaobonin-matkaa ja ystävänsä kuolemaa. Wollstonecraft kirjoitti vuonna 1788 myös moraalisia tarinoita lapsille ja ensimmäisen käännöstyönsä.[3]
Wollstonecraftin ajatteluun tuli poliittisia piirteitä Ranskan vallankumouksen ansiosta. Hänen ensimmäinen poliittinen teoksensa oli vuonna 1790 julkaistu A Vindication of the Rights of Men, joka oli vastaus Edmund Burkelle, joka oli pamfletissaan arvostellut vallankumousta ja sen englantilaisia puolustajia.[3] A Vindication of the Rights of Men oli pohjatyö vuonna 1792 julkaistulle teokselle Naisten oikeuksien puolustus (A Vindication of the Rights of Woman), jossa Wollstonecraft esitti, että järki ja rationaalisuus ovat sekä miesten että naisten ominaisuuksia ja että naisten tulisi olla mahdollista toimia miesten tavoin yhteiskunnassa. Tämän saavuttamiseksi naisillakin pitäisi olla yhtäläinen oikeus koulutukseen.[4]
Wollstonecraft muutti vuonna 1792 Pariisin seuraamaan vallankumousta läheltä. Siellä hän tutustui englantilaisiin radikaaleihin ja aloitti suhteen yhdysvaltalaisen kirjailija-liikemies Gilbert Imlayn kanssa. Wollstonecraft ja Imlay eivät avioituneet, mutta heidän tyttärensä Fanny syntyi vuonna 1794 Le Havressa. Wollstonecraft kirjoitti vallankumouksesta teoksen An Historical and Moral View of the Origin and Progress of the French Revolution, joka julkaistiin Lontoossa vuonna 1794.[3]
Wollstonecraft palasi vuonna 1795 Lontooseen, missä hän yritti itsemurhaa kuultuaan Imlayn aloittaneen uuden suhteen. Wollstonecraft lähti kesäkuussa tyttärensä ja ranskalaisen lastenhoitajan etsimään Imlayn kadonnutta kauppalaivaa. Hänen matkansa kulkee Norjan, Ruotsin, Tanskan ja Saksan kautta takaisin Englantiin. Kadonnutta alusta ei kutienkaan löytynyt. Wollstonecraftin matkakirjeistä koostunut teos Kirjeitä Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa vietetyltä ajalta julkaistiin vuonna 1796.[3]
Wollstonecraft tapasi huhtikuussa 1796 William Godwinin, ja heidän suhteestaan tuli pian intiimi. Wollstonecraft ja Godwin avioituivat maaliskuussa 1797, mikä aiheutti kohun kahdesta syystä. Sen myötä paljastui, ettei Wollstonecraft ollut koskaan naimisissa Imlayn kanssa. Godwinia syytettiin puolestaan petturiksi, koska hän oli aiemmin tuominnut avioliittoinstituution. Wollstonecraftin toinen tytär Mary Wollstonecraft Godwin, joka tunnetaan paremmin nimellä Mary Shelley ja Frankensteinin kirjoittajana, syntyi 30. elokuuta 1797. Wollstonecraft ei toivu synnytyksestä ja kuolee 10. syyskuuta synnytyksen jälkeisiin kompilaatioihin.[3]
Wollstonecraft oli kirjoittamassa romaania, jonka Godwin julkaisi vuonna 1798 nimellä The Wrongs of Woman, or Maria. Godwin julkaisi vaimoltaan romaanin lisäksi myös joitakin lyhyempiä fragmentteja.[3]
Wollstonecraft kirjoitti naisasiaa käsittelevän teoksen Naisten oikeuksien puolustus (A Vindication of the Rights of Woman) vuonna 1792. Teoksessaan hän esittää, että oikeuksien, jotka koskevat miehiä, tulee koskea myös naisia. Jo vuoden 1790 teoksessa A Vindication of the Rights of Men Wollstonecraft oli puolustanut Ranskan suuren vallankumouksen arvoja, erityisesti ajatusta tasa-arvosta ja ihmisten yleisistä oikeuksista, jotka käyvät yli kuninkaiden ja aatelin perittyjen oikeuksien. Näiden oikeuksien tuli hänen mukaansa koskea paitsi miehiä myös naisia, koska molemmat ovat järjellisiä olentoja; näin Wollstonecraftia voidaan pitää yleispätevien ihmisoikeuksien muotoilijana. Osa Ranskan vallankumouksen aatteiden kannattajista piti Wollstonecraftin järkeilyä pitävänä, mutta monille vallankumouksellisillekin hänen ajatuksensa naisten aseman parantamisesta olivat liian pitkälle meneviä.
Wollstonecraft oli toiminut erityisesti kasvattajana, niin yksityisopettajana kuin perustamalla koulun Islingtoniin, sekä kirjoittamalla ja toimittamalla erityisesti tytöille suunnattua oppimateriaalia. Wollstonecraft esittääkin, että juuri naisten koulutuksen ja itsenäistymisen kautta yhteiskunta voi kehittyä. Suuri epäkohta on epätasa-arvoinen koulutus, joka pitää naiset tietämättöminä ja muista riippuvaisina, jotta he pysyisivät kotona ja kiinnittäisivät huomiota vain ulkonäköönsä. Wollstonecraftin mukaan käsitys naisista romanttisina rakkauteen ja tunteisiin suuntautuvina olentoina on miehisen vallankäytön tulosta; niinpä naisten on vapauduttava oman järkensä avulla. Wollstonecraft piti avioliittoa esteenä naisten oikeuksien toteutumiselle, koska avioliitossa naisesta tuli ajan lainsäädännön mukaan miehen omaisuutta; kuuluisa on Wollstonecraftin lausahdus, jonka mukaan ”avioliitto on laillistettua prostituutiota”.
Thoughts on the Education of Daughters: With Reflections on Female Conduct, in the More Important Duties of Life (1787) Mary: A Fiction (1788) An Historical and Moral View of the French Revolution; and the Effect It Has produced in Europe (1793) A Vindication of the Rights of Men, in a Letter to the Right Honourable Edmund Burke (1790) Citation error, replace with{{cite book| title = Naisten oikeuksien puolustus| publisher = Savukeidas| year = 2011| version = (A Vindication of the Rights of Woman with Strictures on Moral and Political Subjects, 1792.) Suomentanut Ville-Juhani Sutinen| id = ISBN 978-952-5500-90-5}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kirjeitä Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa vietetyltä ajalta| publisher = Savukeidas| year = 2011| version = (Letters Written During a Short Residence in Sweden, Norway and Denmark, 1796.) Suomentanut Ville-Juhani Sutinen| id = ISBN 978-952-5500-88-2}} The Wrongs of Woman, or Maria (1798)
Citation error, replace with{{cite book| author = Moore, Jane (toim.)| title = Mary Wollstonecraft| location = Farnham| publisher = Ashgate| year = 2012| version = International Library of Essays in the History of Social and Political Thought| id = ISBN 978-0-7546-2743-2}}
, lähteenä Gutenberg-projekti Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Miettinen, Helena: . Savon sanomat 8.3.2011. Miettinen, Helena: . Savon sanomat 11.7.2011. entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy
Luokka:Brittiläiset feministit Luokka:Brittiläiset filosofit Luokka:Vuonna 1759 syntyneet Luokka:Vuonna 1797 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit