Sastamala
Sastamala on Suomen kaupunki Pirkanmaan maakunnassa, Satakunnan maakuntarajan tuntumassa. Kaupungin väkiluku on asukasta (30.4.2015)[1] ja pinta-ala km², josta km² on maata ja km² sisävesiä (1.1.2015)[2]. Sastamala on pinta-alaltaan Pirkanmaan suurin kunta ja sen naapureita ovat Huittinen, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kankaanpää, Kokemäki, Nokia, Pori, Punkalaidun, Ulvila, Urjala ja Vesilahti.
Sastamala sijaitsee Kokemäenjoen vesistön molemmin puolin Pirkanmaan lounaiskulmassa. Kuntaa jakavat Kokemäenjoki, Liekovesi, Rautavesi ja Kulovesi. Muita merkittäviä vakavesiä kunnan alueella ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi, Kiikoisjärvi ja Mouhijärvi.[3]
Sastamalassa on 11 Natura-kohdetta: Kuorsumaanjärvi, Lavijärven-Palojärven kalliot, Puurijärvi-Isosuo, Kiikoisten metsä, Kilpijoen ranta, Kiimajärvi, Kilpikoski, Vehmaanniemi, Pirunvuori, Hanhijärvi-Keskinen-Tapiolanjärvi ja Ekojärvi.[4]
Vuoden 2017 lopussa Sastamalassa oli 24820 asukasta, joista 16754 asui taajamissa, 7816 haja-asutusalueilla ja 250 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sastamalan taajama-aste on 68,2 %.[5] Sastamalan taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:[6]
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Sastamalassa on yhteensä 161 kylää, ja kunnan väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla ja kylissä. Kylät ovat järjestäytyneet yli 40:een kyläyhdistykseen.[7] Kyläjako on luotu isojaon myötä 1700-luvulla, eikä se siten täysin vastaa nykytilannetta.[8] Esimerkiksi Illo ja Putaja sijaitsevat muiden kylien mailla, eikä niitä löydy luettelosta.
Hoppu, Iisa, Kalliala, Kaukola, Ketola, Lousaja, Marttila, Myllymaa, Nokkakylä, Nuupala, Näntölä, Ojansuu, Parviala, Pitkämäki, Raivio, Roismala, Ruoksamo, Sastamala, Sileekallio, Sylvää, Tyrväänkylä, Varila, Vinkinmäki, Vinkki, Vinkkilä
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sastamalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[9]
Sastamalan seurakunta (ent. Vammalan seurakunta) Karkun kappeliseurakunta Keikyän kappeliseurakunta Kiikan kappeliseurakunta Kiikoisten kappeliseurakunta Mouhijärven kappeliseurakunta Suodenniemen kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sastamalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[10]
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sastamalan kaupungin nykyisellä alueella.[9]
Karkun seurakunta (yhdistetty Tyrvään seurakunnan kanssa Vammalan seurakunnaksi 2004) Keikyän seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009) Kiikan seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009) Kiikoisten seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2013) Mouhijärven seurakunta (liitetty Sastamalan seurakuntaan 2009) Suodenniemen seurakunta (liitetty Vammalan seurakuntaan 2007) Tyrvään seurakunta (yhdistetty Karkun seurakunnan kanssa Vammalan seurakunnaksi 2004)
Vammalan Ristimäen 300-luvulle ajoitettu röykkiöhauta miekanosineen muistuttaa rannikkoseutujen vauraita nuoremman roomalaisajan asehautauksia. Se on myös sisämaan ainoa hauta joka vastaa rannikon hautausperinnettä kyseisenä aikana.[11] Merovingiajalla kalmistot yleistyvät Sastamalan alueella, mikä osaltaan kertoo väestönkasvusta ja asutuksen tihentymisestä.[12] Sastamalan pitäjä oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä.
Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa Sastamall eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303.
Uusi Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Aiemmin vuonna 1973 Vammalaan oli liitetty Tyrvää ja Karkku. Äetsän kunta oli taas muodostunut Kiikan ja Keikyän yhdistyessä vuonna 1981. Suodenniemi liittyi Vammalaan vuonna 2007 ja Kiikoinen uuteen Sastamalaan vuonna 2013.
Sastamalan vaakuna on entisen Karkun kunnan vaakuna, jonka on suunnitellut Lauri Ahlgrén.
Sastamalan kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarkko Malmberg.[13]
Sastamalan kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, ja niiden paikkajako menee puolueittain seuraavasti:[14]
Keskusta, 12 paikkaa SDP, 11 paikkaa Kokoomus, 8 paikkaa Kristillisdemokraatit, 4 paikkaa Perussuomalaiset, 3 paikkaa Vasemmistoliitto, 3 paikkaa Vihreät, 2 paikkaa
Vuonna 2015 kunnassa oli 8426 työpaikkaa. Niistä 8,5% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63% palveluissa ja 27% jalostuksessa. Työttömien osuus työvoimasta oli 12,3%.[15]
Eniten yhteisöveroa maksavat rakennussuunnittelualan yritys Partnos, kumi- ja muovituotteita valmistava Teknikum ja kaukolämmityksen läppäventtiileitä valmistava Vexve.[16]
Sastamalan läpi kulkevat Tampereen ja Porin välinen valtatie 11 ja Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Kiikasta alkaa Kankaanpään kautta Kauhajoelle kulkeva kantatie 44. Kaupungista kulkee myös lukuisia seututeitä Hämeenkyröön, Punkalaitumelle, Vesilahdelle, Nokialle ja Laviaan.
Sastamalan läpi kulkee myös Tampere–Pori-rautatie. Junat pysähtyvät kaupungissa Vammalan ja Karkun rautatieasemilla.
Sastamalan lähimmät lentoasemat ovat Tampere-Pirkkalan lentoasema ja Porin lentoasema.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Sastamalassa on pitkät perinteet kirjallisuuden parissa. Yksi suurimmista teematapahtumista on kaupungin keskustassa kesäisin järjestettävä Vanhan kirjallisuuden päivät. Heinäkuussa 2011 Sastamalaan avattiin lisäksi suomalaisen kirjan museo Pukstaavi, joka edistää suomalaista kirjakulttuuria ja lukemista. Pukstaavi on valtakunnallinen museo, joka kertoo yleistajuisesti suomalaisen kirjan kulttuurihistoriasta ja yhteiskunnallisesta merkityksestä. Vuoden 2013 alussa Sastamalan kaupunki julistautui Suomen kirjapääkaupungiksi. Tästä lähtien kaupunki on valinnut vuosittain vuoden Kirjapään. Ensimmäiset vuoden Kirjapäät ovat kirjailijat Mauri Kunnas 2013 ja Marko Vesterbacka 2014, hallintojohtaja Hannu Nikkilä 2015 ja kirjakauppias Sirkka-Liisa "Samu" Leino 2016.
Sastamalan keskiaikainen kirkko Tyrvään Pyhän Olavin kirkko Vanhan kirjallisuuden päivät Sastamala Gregoriana Laskettelukeskus Ellivuori Pirunvuori Herra Hakkaraisen talo Kulttuuritalo Jaatsi, Akseli Gallen-Kallelan lapsuudenkoti Lakeside Golf Vammala Vammalan Auto- ja traktorimuseo Marskin salonkivaunu Stormin Shell-huoltoasemalla Otamussilta Häijään Markkinat Sarkia-museo Äetsän voimalaitos Keikyän kotiseutumuseo Kokemäenjoki Rautavesi, Liekovesi ja Kulovesi Suomalaisen kirjan museo Pukstaavi
Sastamalan ystävyyskaupungit ovat (tilanne joulukuu 2015):[17]
Skövde, Ruotsi Ringsted, Tanska Halden, Norja
Pihtla, Viro Kašin, Venäjä
Kuressaare, Viro Vásárosnamény, Unkari
Luettelo Sastamalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
18.6.2007 Satakunnan Kansa, elokuu 2007 Tyrvään Sanomat, tammikuu 2013
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit