Komsomol
Komsomol ([1], lyh. ВЛКСM, VLKSM), Yleisliittolainen Leninin kommunistinen nuorisoliitto, oli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestö. Se perustettiin 28. lokakuuta 1918, ja 1980-luvun alkupuolella sen jäsenmääräksi arvioitiin noin 40 miljoonaa. Samoihin aikoihin se julkaisi 234 nuorisolehteä, joiden yhteislevikki oli noin 76 miljoonaa[2].
Komsomolin jäsenet olivat iältään 14–28-vuotiaita, tosin liiton toimihenkilöt saattoivat olla tuota vanhempiakin. Nuoremmat lapset kuuluivat pioneereihin (10–14-vuotiaat) tai lokakuulaisiin (7–9-vuotiaat).
Komsomolilla oli vähäistä suoranaista vaikutusta NKP:n ja Neuvostoliiton hallinnon toimintaan. Sen pääasiallinen tehtävä oli toimia välineenä iskostaa nuorison mieliin kommunistisen puolueen ajatustapoja. Lisäksi Komsomolin kautta saatiin nuoria politiikan palvelukseen. Esimerkiksi opiskelijoiden oli käytännössä pakko kuulua järjestöön.
Vallankumouksen jälkimainingeissa bolševikit eivät aluksi nähneet tarpeellisena puolueen nuorisosiiven perustamista. Vuonna 1918 pidetyssä kokouksessa päätettiin kuitenkin järjestön perustamisesta bolševikkipuolueen suojeluksessa. Nimellisesti järjestöt eivät liittyneet toisiinsa, eikä jäsenyys ollut yhteinen. Kuitenkin jo seuraavana vuonna pidettyyn kokoukseen mennessä tosiasiallinen valta järjestössä oli puolueella.
1960-luvulla Komsomolin arvoa haluttiin korostaa sillä, että nuorisoliittolaiset osallistuivat Baikalin–Amurin rautatien rakentamiseen, minkä tuli olla nuorison voimannäyttö.
Mihail Gorbatšovin aikana toteutettujen uudistusten, perestroikan ja glasnostin, seurauksena havahduttiin vihdoin huomaamaan, ettei Komsomol tosiasiassa palvellut nuorison etuja. Rakenteellisia ongelmia ei enää kyetty piilottamaan, Komsomolista oli tullut konservatiivinen ja byrokraattinen kerho, eikä sillä ollut poliittista vaikutusvaltaa. Komsomolin 20. kokouksessa toteutettiin perusteellisia uudistuksia, järjestöstä yritettiin esimerkiksi tehdä enemmän markkinataloudelliseen ajatteluun suuntautunutta. Käytännössä uudistukset olivat kuolinisku osiin pirstoutuneelle ja päämääränsä menettäneelle järjestölle. Komsomolille ei ollut enää tarvetta.
Perestroikan alkuaikoina, kun yksityisen sektorin taloutta alettiin pikkuhiljaa tuoda maahan, Komsomolin jäsenille annettiin tiettyjä etuoikeuksia liiketoiminnan harjoittamiseen. Tämän seurauksena monet Komsomolin johtohenkilöistä käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja heistä tulikin Venäjän äkkirikkaita oligarkkeja, tunnetuimpana esimerkkinä Mihail Hodorkovski.
Pia Koivunen (pro gradu 2006)
Luokka:Neuvostoliittolaiset järjestöt Luokka:Nuorisojärjestöt