Zhou-dynastia
Zhou-dynastia (周 [Zhou]) hallitsi Kiinassa 1046 eaa.–256 eaa.[1]
Käytännössä Zhou-dynastia hallitsi koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa.[1]
Shang-dynastian läntisillä rajoilla, Wei-laaksossa nykyisessä Shaanxin provinssissa, elänyt Zhou-heimo kukisti melko äkillisesti Shang-dynastian viimeisen hallitsijan, jonka kerrotaan olleen turmeltunut tyranni.
Zhou-dynastian perusti Ji-perhe. Dynastian pääkaupunki oli Hào Wei-joen laaksossa nykyisen Xi'anin kaupungin lähellä, paikassa jossa Wei-joki yhtyy Keltaiseen jokeen.[1]
Varhaiset Zhou-kuninkaat levittivät valloittaen ja kolonialisoiden vähitellen kulttuurinsa kattamaan suurimman osan nykyistä Kiinaa Chang Jiangista (Jangtse-joki) pohjoiseen. Zhou oli dynastioista pitkäikäisin, ja aloitti opin hallitsijan taivaallisesta mandaatista. Tällä opilla selitettiin ja perusteltiin edellisten dynastioiden kaatuminen ja tuotiin laillisuutta nykyiselle ja tuleville hallitsijoille. Hallitsijan nimitykseksi tuli "Taivaan poika".[2]
Zhoun kaudella alettiin valmistaa raudasta työkaluja, ja maanviljely kehittyi tehokkaammaksi.[2] Tieverkostoa ja kanavia kehitettiin, mikä yhdisti valtion eri osia. Kaupankäynti kehittyi ja kolikot otettiin käyttöön.[1]
Hallinto kehittyi muistuttamaan Euroopan feodaalijärjestelmää, jossa paikalliset lääninherrat olivat kuninkaan vasalleja.[2]
Vuonna 771 eaa. vallankumouksellisten aatelisten tukemat hyökkäävät barbaarit tappoivat Zhou-dynastian kuninkaan Youwangin. Pääkaupunki siirrettiin Luoyangiin, joka on nykyisessä Henanin provinssissa. Tämä siirto merkitsi historiankirjoituksessa siirtoa Läntisestä Zhousta Itäiseen Zhou-dynastiaan. Zhoun valta vähitellen heikkeni ja valtion hajaantuminen alkoi.[3] Itäinen Zhou-dynastia jakaantuu kahteen pienempään aikakauteen, joista ensimmäinen, 770 eaa.–476 eaa. on saanut aikansa aikakirjoista nimityksen Kevättä ja syksyä, jälkimmäinen tunnetaan Taistelevien läänitysvaltioiden kautena (475 eaa.–221 eaa.).
Zhou-dynastian alkamisen ajankohdasta on ollut erilaisia käsityksiä. Uusimmat löydöt ajoittavat sen vuoteen 1046 eaa.[1]
Läntinen Zhou 1046 eaa.–771 eaa. Itäinen Zhou 770 eaa.–256 eaa. Kevättä ja syksyä 770 eaa.–476 eaa. Taistelevat läänitysvaltiot 475 eaa.–221 eaa.
HenkilönimiNimi kuninkaanaHallitusajat1Nimi jolla yleensä tunnetaanJi Fa 姬發Wuwang 武王1046 eaa.–1043 eaa.1Zhou Wuwang (Wu)Ji Song 姬誦Chengwang 成王1042 eaa.–1021 eaa.1Zhou Chengwang (Cheng)Ji Zhao 姬釗Kangwang 康王1020 eaa.–996 eaa.1Zhou Kangwang (Kang)Ji Xia 姬瑕Zhaowang 昭王995 eaa.–977 eaa.1Zhou Zhaowang (Zhao)Ji Man 姬滿Muwang 穆王976 eaa.–922 eaa.1Zhou Muwang (Mu)Ji Yihu 姬繄扈Gongwang 共王/龔王922 eaa.–900 eaa.1Zhou Gongwang (Gong)Ji Jian 姬囏Yiwang 懿王899 eaa.–892 eaa.1Zhou Yiwang (Yi)Ji Pifang 姬辟方Xiaowang 孝王891 eaa.–886 eaa.1Zhou Xiaowang (Xiao)Ji Xie 姬燮Yiwang 夷王885 eaa.–878 eaa.1Zhou Yiwang (Yi)Ji Hu 姬胡Liwang 厲王/剌王877 eaa.–841 eaa.1Zhou Liwang (Li)Gonghe (sijaishallitsija) 共和841 eaa.–828 eaa.GongheJi Jing 姬靜Xuanwang 宣王827 eaa.–782 eaa.Zhou Xuanwang (Xuan)Ji Gongsheng 姬宮湦Youwang 幽王781 eaa.–771 eaa.Zhou Youwang (You)Läntisen Zhoun loppu / Itäisen Zhoun alkuJi Yijiu 姬宜臼Pingwang 平王770 eaa.–720 eaa.Zhou Pingwang (Ping)Ji Lin 姬林Huanwang 桓王719 eaa.–697 eaa.Zhou Huanwang (Huan)Ji Tuo 姬佗Zhuangwang 莊王696 eaa.–682 eaa.Zhou Zhuangwang (Zhuang)Ji Huqi 姬胡齊Xiwang 釐王681 eaa.–677 eaa.Zhou Xiwang (Xi)Ji Lang 姬閬Huiwang 惠王676 eaa.–652 eaa.Zhou Huiwang (Hui)Ji Zheng 姬鄭Xiangwang 襄王651 eaa.–619 eaa.Zhou Xiangwang (Xiang)Ji Renchen 姬壬臣Qingwang 頃王618 eaa.–613 eaa.Zhou Qingwang (Qing)Ji Ban 姬班Kuangwang 匡王612 eaa.–607 eaa.Zhou Kuangwang (Kuang)Ji Yu 姬瑜Dingwang 定王606 eaa.–586 eaa.Zhou Dingwang (Ding)Ji Yi 姬夷Jianwang 簡王585 eaa.–572 eaa.Zhou Jianwang (Jian)Ji Xiexin 姬泄心Lingwang 靈王571 eaa.–545 eaa.Zhou Lingwang (Ling)Ji Gui 姬貴Jingwang 景王544 eaa.–521 eaa.Zhou Jingwang (Jing)Ji Meng 姬猛Daowang 悼王520 eaa.Zhou Daowang (Dao)Ji Gai 姬丐Jingwang 敬王519 eaa.–476 eaa.Zhou Jingwang (Jing)Ji Ren 姬仁Yuanwang 元王475 eaa.–469 eaa.Zhou Yuanwang (Yuan)Ji Jie 姬介Zhendingwang 貞定王468 eaa.–442 eaa.Zhou Zhendingwang (Zhending)Ji Quji 姬去疾Aiwang 哀王441 eaa.Zhou Aiwang (Ai)Ji Shu 姬叔Siwang 思王441 eaa.Zhou Siwang (Si)Ji Wei 姬嵬Kaowang 考王440 eaa.–426 eaa.Zhou Kaowang (Kao)Ji Wu 姬午Weiliewang 威烈王425 eaa.–402 eaa.Zhou Weiliewang (Weilie)Ji Jiao 姬驕Anwang 安王401 eaa.–376 eaa.Zhou Anwang (An)Ji Xi 姬喜Liewang 烈王375 eaa.–369 eaa.Zhou Liewang (Lie)Ji Bian 姬扁Xianwang 顯王368 eaa.–321 eaa.Zhou Xianwang (Xian)Ji Ding 姬定Shenjingwang 慎靚王320 eaa.–315 eaa.Zhou Shenjingwang (Shenjing)Ji Yan 姬延Nanwang 赧王314 eaa.–256 eaa.Zhou Nanwang (Nan) 1 Ensimmäinen tutkijoiden yleisesti hyväksymä täsmällinen vuosi Kiinan historiassa on 841 eaa., joka on Gonghen hallitusajan alku. Kaikki tätä vanhemmat vuosilukuajoitukset ovat epätäsmällisiä ja kiistanalaisia.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit