Pentti Linkola
Kaarlo Pentti Linkola (s. 7. joulukuuta 1932 Helsinki) on suomalainen kirjailija, radikaali ympäristöfilosofi, toisinajattelija, kehityskriitikko, luonnonsuojelija, ornitologi, kalastaja ja esseisti.[1]
Linkola on Suomen tunnetuin syväekologisen ajattelusuuntauksen edustaja. Hän on perustanut Luonnonperintösäätiön, joka ostaa Suomen vanhoja metsiä suojeltaviksi. Ammattikalastajaksi Linkola ryhtyi vuonna 1959.
Linkola kuuluu isänsä puolelta itäsuomalaiseen Collanin sukuun ja äitinsä puolelta Palander–Suolahden sukuun.[2][3] Pentti Linkolan isä Kaarlo Linkola oli Helsingin yliopiston rehtori, kasvitieteen professori ja luonnonsuojelun edistäjä. Hän oli Suomen Luonnonsuojeluyhdistyksen (nyk. Suomen luonnonsuojeluliitto) perustajajäsen ja ensimmäinen puheenjohtaja.[4] Linkolan äiti oli laborantti Hilkka o.s. Suolahti (1907–2001) ja äidinisä Helsingin yliopiston kansleri Hugo Suolahti.[1][3] Linkolalla on kaksi sisarusta.[5] Hänen veljensä oli kansatieteilijä ja Museoviraston intendentti Martti Linkola (1936–2011).[6] Linkolan pikkuserkku on biologi Anto Leikola.[7]
Linkola syntyi ja asui lapsuudessaan ja nuoruudessaan Helsingissä ja omien sanojensa mukaan tutustui Helsinkiin paljon tarkemmin kuin moni muu Helsingissä kasvanut henkilö.[8] Toisaalta lapsuudessaan ja nuoruudessaan Linkola vietti kesänsä Hugo Suolahden maatilalla Tyrvännön Kariniemessä ja asettui myöhemmin asumaan lähelle Kariniemeä.[1] Linkolan isä kuoli hänen ollessaan yhdeksänvuotias, minkä jälkeen perhe häädettiin virka-asunnosta.[1][5] Oppikoulussa Linkola oli perheensä köyhyyden vuoksi vapaaoppilas.[5] Linkola valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1950.[1] Hän aloitti eläin- ja kasvitieteen opinnot Helsingin yliopistossa mutta jätti opintonsa kesken ensimmäisen vuoden jälkeen.[9] Opinnot keskeytyivät Linkolan mukaan siksi, että hän on ulkoilmaihminen eikä kykene sisätyöhön.[10] Vuosina 1952–1959 Linkola toimi vapaana luonnontutkijana. Ammattikalastajaksi hän ryhtyi vuonna 1959 ja on kalastanut sekä merellä että järvillä, vuodesta 1978 Vanajavedellä. Hän asuu Sääksmäen Ritvalassa.[11]
Linkola oli naimisissa vuosina 1961–1975, ja hänellä on avioliitosta vuosina 1961 ja 1963 syntyneet tyttäret.[1] Linkolan mukaan hänen avioliittonsa päättyi kalan hinnan laskettua ja perheen toimeentulon heikennyttyä. Ammattikalastus kävi entistä raskaammaksi, mutta Linkola halusi siitä huolimatta jatkaa ammattikalastajana. Hänen vaimonsa puolestaan ei halunnut, ja he erosivat.[10] Linkola on eläkkeellä, ja hän on vuodesta 1995 lähtien kalastanut vain talvisin jäiden kantaessa.[12] Hän sairastui ykköstyypin diabetekseen 64-vuotiaana.[13] Linkola on kertonut joutuneensa käyttämään mielialalääkkeitä vaikean kliinisen depression hoitoon.[14]
Linkolan ensimmäinen poliittinen julkaisu oli omakustannepamfletti Isänmaan ja ihmisen puolesta mutta ei ketään vastaan (1960), jossa hän otti voimakkaasti pasifistisen kannan ja kehotti aseistakieltäytymiseen, vaikka olikin itse käynyt armeijan ja on arvoltaan alikersantti.
Linkola on yksi Suomen lintutieteen pioneereista. Hänen ensimmäinen ornitologinen julkaisunsa on yhdessä Olavi Hildénin kanssa koottu Suuri Lintukirja (1955). Linkola oli myös yksi 1960-luvulla ilmestyneen laajan Pohjolan linnut värikuvin -teoksen kirjoittajista. Lintuja hän on tutkinut pitkään: hän on muun muassa rengastanut lintuja yli 60 vuotta ja vuonna 1974 Luonnontieteellisen keskusmuseon alaisuudessa toimivan Rengastustoimiston rengastajatoimikunta palkitsi hänet vuoden rengastajana.[15]
Esseekokoelma Unelmat paremmasta maailmasta (1971) oli Linkolan ensimmäinen kirjan muotoon koottu kannanotto luonnonsuojelun puolesta. Kokoelma, samoin kuten vuonna 1979 ilmestynyt Toisinajattelijan päiväkirjasta, koostuu pääasiassa lehtiartikkeleista ja puheista. Tästä teoksesta Linkola sai vuonna 1983 Eino Leinon palkinnon. Vuonna 1989 Linkola julkaisi kirjan Johdatus 1990-luvun ajatteluun, josta hänelle myönnettiin Lauri Jäntin palkinto vuonna 1990[16] ja vuonna 2004 kirjan Voisiko elämä voittaa. Myös nämä kirjat on koottu hänen lehtikirjoituksistaan, joista useimmat oli vuosien kuluessa julkaistu Suomen Kuvalehdessä.
Linkolan ajattelun pääasiallinen lähtökohta on hänen huolensa maapallon ekologisesta tilasta. Hänen mukaansa elämän säilyminen maapallolla edellyttää paluuta maatalousyhteiskuntaan ja luontaistalouteen sekä ihmisten määrän jyrkkää vähentämistä. Elämän ensisijaisena vihollisena Linkola näkee väestöräjähdyksen ja toissijaisena henkeä kohden kasvavan luonnon kuormituksen.[17] Linkola on vaatinut Kiinan yhden lapsen politiikan mallia muistuttavaa väestön määrän rajoittamista. Linkolan mukaan tekniikkaa luontoystävällisemmäksi muuttamalla ei voida ratkaista luonnon kuormittumisen ongelmaa, vaan väestön määrän vähentämisen lisäksi on laskettava tekniikan kehitystasoa.
Ajattelussaan Linkola vaatii ihmistä palaamaan kapeampaan ekologiseen lokeroon siirtymällä takaisin matalampaan elintasoon sekä hylkäämällä modernin tekniikan. Väestönkasvu on Linkolan mielestä suurin uhka elämän jatkumiselle, ja hän onkin toistuvasti kertonut kannattavansa pidäkkeettömästi muun muassa terrorismia syyskuun 11. päivän terrori-iskuista Unabomberiin.[18] Hän myös hyväksyisi suurkaupunkien vesijohtoverkkojen myrkyttämisen ja tautiepidemiat.[19]
Vihreän liikkeen alkuaikoina Linkola oli mukana muun muassa Koijärven protestissa. Pian vihreisiin liian radikaaliksi osoittautunut Linkola kuitenkin erkani liikkeestä, eikä ollut enää mukana, kun Vihreä liitto puolueena perustettiin. Suoraan toimintaan Linkola on osallistunut myöhemminkin.
Vuonna 1995 Linkola perusti Luonnonperintösäätiön, jonka tarkoituksena on ostaa metsää luonnonsuojelualueiksi. Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä moni laski Linkolan ansioksi sen, että hän "elää kuten opettaakin"[20] Vuonna 1998 Suomen luonnonsuojeluliitto myönsi Linkolalle ympäristöpalkinnon puolivuosisataisesta elämäntyöstä Suomen luonnon hyväksi ja vuonna 2008 liiton juhlamitalin tunnustukseksi ympäristön hyväksi tehdystä työstä. Vuonna 1988 Linkola sai Lintutieteellisten Yhdistysten Liiton (nyk. BirdLife Suomi) kultaisen ansiomerkin linnuston suojelun eteen tehdystä työstä.
Linkola suhtautuu vieraslajeihin jyrkän torjuvasti: minkit, supikoirat ja luonnossa vapaana liikkuvat kissat tulisi Linkolan mielestä hävittää Suomesta.[21]
Linkolan mukaan demokratia on "kuoleman uskonto",[22] koska on kohtuutonta vaatia tavalliselta kansalta, että se osaisi toimia oikein.[23] Hänen ajattelussaan onkin esiintynyt paljon vanhan ajan eliittiä ihannoivia ja keskivertokansalaisia (”roskaväkeä”) arvostelevia piirteitä, erityisesti Väinö Linnan päivillä vuonna 2000 pidetyssä puheessa, joka on julkaistu hänen kirjassaan Voisiko elämä voittaa, sekä hänen artikkelissaan Hiidenkiven numerossa 1/2001. J. P. Roos on katsonut Linkolan edustavan ajattelussaan ekonatsismia.[23] Jera ja Jyri Hännisen kirjan Tuhansien aatteiden maa mukaan ”Linkola on ehkä ainoa avoimesti fasismia ja diktatuuria kannattava julkisuuden henkilö Suomessa”.[24]
Linkola on kirjoittanut myös, että korkealla aineellisella elintasolla ihminen paitsi tuhoaa luontoa myös rääkkää itseään henkisesti.[25] Tämän perusteella hän on kritisoinut muun muassa nykyaikaista koulutusta. Hänen mielestään nykyinen koulutusputki on ylipitkä.[26] Aikuiskoulutusta Linkola vastustaa vielä enemmän, sillä hänen mielestään ihmisen ei pitäisi olla pakotettu opiskelemaan uutta nuoruutensa jälkeen, ohitettuaan luonnollisen oppimisikänsä.[27] Teoksessaan Voisiko elämä voittaa Linkola kirjoittaa, että koululaitosta pitäisi vaalia yhteiskunnan silmäteränä mutta että opetuksen sisältöä pitäisi muuttaa nykyisestä.[28]
Linkola erosi kirkosta nuorena mutta liittyi takaisin siihen 2010-luvulla.[29]
Suomea Linkola on arvostellut kulutusyhteiskunnan pohjoiseksi sillanpääasemaksi, joka on tihutöissään erityisen röyhkeä jopa muihin teollisuusmaihin verrattuna.[30] Linkola tuomitsee ajatukset, joiden mukaan Suomessa on vielä tilaa eikä suomalaisten tarvitsisi huolehtia väestöräjähdyksestä. Linkola on kirjoittanut, että suhteellisesti Suomea voidaan pitää maailman tiheimmin asuttuihin maihin kuuluvana, kun otetaan huomioon, millä ilmastovyöhykkeillä maailman maat sijaitsevat. Hän on huomauttanut, että Suomen ilmastovyöhykkeellä melkein kaikkialla muualla maapallolla vallitsee lähes väestötyhjiö.[31] Lisäksi hän vihaa suomalaisten kesämökkeilyä turhana ja rantoja valtaavana ja muistuttaa siitä, että muualla maailmassa ihmisillä on tavallisesti vain yksi asunto. Norjan hän on tosin sanonut olevan ”toinen öykkärien maa”, koska sielläkin on monia loma-asuntoja.
Linkola on luonnehdittu Suomen tunnetuimmaksi malthusilaiseksi, sillä hänen mukaansa kaikenlaiset ihmiskuntaa kohtaavat katastrofit ovat ainoa keino pelastaa maapallo ekologiselta tuholta.[32] Helsingin Sanomien lukijaäänestyksessä Suomen kansallisaarteista Linkola oli neljäntenä.[33]
Pentti Linkola sai ennen eläkkeelle jäämistään päätoimeentulonsa kalastuksesta, jota hän on harjoittanut verkoilla Päijänteellä, Suomenlahdella, Keiteleellä, Mallasvedellä ja vuodesta 1978 Vanajavedellä. Kalastus on painottunut talvikuukausiin. Kalastuksessa Linkola on välttänyt moottorikäyttöisiä apuvälineitä. Kesäaikana vesillä on liikuttu soutamalla ja talvella apuna on ollut hevonen. Tärkein saaliskala on ollut kuha.
Linkola, Pentti & O. Hilden: Suuri Lintukirja. Otava 1955, uudistettu laitos 1962 Isänmaan ja ihmisen puolesta: Mutta ei ketään vastaan. Helsinki: Suomen sadankomitealiitto, 1960. Uusintapainos: Into-pamfletti 2010. Pohjolan linnut värikuvin: Elinympäristö. Levinneisyys. Muutto. Otava 1963–67. Citation error, replace with{{cite book| title = Unelmat paremmasta maailmasta| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1971 (4. painos 1990)}} Citation error, replace with{{cite book| title = Toisinajattelijan päiväkirjasta| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1979| isbn = 951-0-09514-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Linkola, Pentti & Soininvaara, Osmo| title = Kirjeitä Linkolan ohjelmasta| publisher = Perusta| year = 1986| isbn = 951-0-14133-X}} Citation error, replace with{{cite book| title = Johdatus 1990-luvun ajatteluun| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1989| isbn = 951-0-15940-9}} Citation error, replace with{{cite book| title = Voisiko elämä voittaa: ja millä ehdoilla| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2004| isbn = 951-31-3159-9}}
Ekologiseen elämäntapaan. (Yhden artikkelin kirjoittaja.) Yliopistopaino 1996 ”Rakkaudesta linja-autoon.” Suomen Kuvalehti 29/2010. ”Anhavan kiukunpurkaus.” Tieteessä tapahtuu, 4-5/2011, 29. vsk.
Linkolalta on käännetty englanniksi esseekokoelma Can Life Prevail? A Radical Approach to the Environmental Crisis. Sen julkaisi Arktos Media.[34]
Citation error, replace with{{cite book| author = Linkola, Pentti| title = Toisinajattelijan päiväkirjasta| publisher = WSOY| year = 1979| version = Ensimmäinen painos| isbn = 951-0-09514-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Linkola, Pentti| title = Johdatus 1990-luvun ajatteluun| publisher = WSOY| year = 1989| version = Ensimmäinen painos| isbn = ISBN 951-0-15940-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Linkola, Pentti| title = Voisiko elämä voittaa| publisher = Tammi| year = 2005| version = Kolmas painos| isbn = ISBN 951-31-3377-X}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Borg, Pekka| title = Herättäjät, tulenkantajat ja muutoksentekijät: Luonnonsuojelun voimahahmot Suomessa| location = Tampere| publisher = Pilot-kustannus| year = 2008| isbn = 978-952-464-765-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kaaro, Jani| title = Luonto-Liiton historia 1943–1998: Jatkosodan varjosta Jerisjärven tielle| chapter = Pentti Linkola, mainion kalasopan keittäjä| location = Helsinki| publisher = Luonto-Liitto| year = 1999| isbn = 951-97204-2-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kämäräinen, Kauko| title = Linkola, oikeinajattelija| location = Tampere| publisher = Määrämitta| year = 1992| isbn = 951-96596-0-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kylänpää, Riitta| title = Nyt vasta näen| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2009| isbn = 978-951-1-23284-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kylänpää, Riitta| title = Pentti Linkola – ihminen ja legenda| location = Helsinki| publisher = Siltala| year = 2017| isbn = 978-952-234-350-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mustonen, Tero – Nieminen, Mika (toim.)| title = Ahdin nuotta-apajilla: Pirkanmaan kalastajat| location = Tampere| publisher = Tampereen ammattikorkeakoulu| year = 2004| version = Tampereen ammattikorkeakoulun julkaisuja B: Raportteja, 9| isbn = 952-5264-30-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nylén, Antti| title = Vihan ja katkeruuden esseet| chapter = Katkera oppositio| publisher = Savukeidas| year = 2007| isbn = 978-952-5500-22-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Paasilinna, Erno| title = Yksinäisyys ja uhma| chapter = Syyskalassa Pentti Linkolan kanssa| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1984| isbn = 951-1-07942-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Suominen, Teuvo| title = Laulujoutsenen perintö: Suomalaisen ympäristöliikkeen taival| chapter = Pentti Linkola, monisärmäinen ajattelija| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2008| isbn = 978-951-0-32428-8}} Tammilehto, Olli: Linkolan sokeat pisteet. Suomi-lehti 6–7/1985. Citation error, replace with{{cite book| author = Tammilehto, Olli| title = Linkolan ajamana| number = Linkolan haaste: Suuri ekologis-yhteiskunnallinen muutos| location = Helsinki| publisher = Like: Into| year = 2008| version = Into-pamfletti 3. Toimittanut Tere Vadén| isbn = 978-952-01-0210-4| format = [ Artikkelin verkkoversio Olli Tammilehdon sivustolla]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Turtiainen, Pekka| title = Kalastaja: Ylöskirjauksia vuosilta 1994–2014| location = Helsinki| publisher = Sääksmäki Seura ry.| year = 2015| version = kertomus Turtiaisen ja Linkolan ystävyydestä| isbn = 978-951-96525-1-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vilkka, Leena (toim.)| title = Pentti Linkola: Ystävä ja innoittaja| location = Helsinki| publisher = Biofilos| year = 2007| version = Julkaisija Vihreä elämänsuojelun liitto| isbn = 978-952-99935-2-9}}
Check date values in: |date= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help)
Luokka:Kehityskriitikot Luokka:Suomalaiset esseistit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset ornitologit Luokka:Yhteiskunnalliset ajattelijat Luokka:Eino Leinon palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit