Juhani Aho
Juhani ”Jussi” Aho (alkuaan Johannes Brofeldt, vuodesta 1907 Juhani Aho; 11. syyskuuta 1861 Lapinlahti – 8. elokuuta 1921 Helsinki)[1] oli ensimmäisiä suomeksi pitkän uran tehneitä ammattikirjailijoita. Hänen kirjailijanuransa kesti nelisenkymmentä vuotta.[2] Ahon tuotannosta mainitaan usein hänen kirjoittamansa novellit, lastut, ja niissä ja muussa lyhytproosassa hän oli parhaimmillaan.
Ahon vanhemmat olivat rovasti Henrik Gustaf Theodor Brofeldt ja Karolina Fredrika Emelie Snellman, joille syntyi yhteensä kymmenen lasta. Lapinlahden Väärnin pappilassa syntynyt Johannes eli Juhani oli heistä vanhin. Yksi hänen pikkuveljistään oli kirjailija ja rehtori Kaarlo Brofeldt.[3]
Isä oli ottanut osaa 1800-luvun alun herännäisyyteen, mutta hän siirtyi myöhemmin beckiläiseen teologiaan. Äiti pysyi herännäisenä kuolemaansa saakka.[4] Vanhempien uskonnollinen tausta saattoi olla syy Ahon herännäismyönteiseen suhtautumiseen. Esimerkiksi romaanissaan Muuan markkinamies Aho on kuvannut heränneet sympaattisina ja oikeamielisinä ihmisinä.[5] Myös novellikokoelmassa Heränneitä (1894) hän luo heränneistä myönteistä kuvaa[4].
Aho kävi Kuopion lyseota vuodesta 1872 ja pääsi ylioppilaaksi 1880.[6] Sen jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa suomen kieltä, kirjallisuutta ja historiaa.[6] Aho sai jo nuorena ylioppilaana huomiota, kun hän voitti osakuntansa kirjoituskilpailun.[7]
Aho kirjoitti useita romaaneja ja novelleja. Vuonna 1884 hän jättäytyi yliopistosta kirjailijaksi ja vapaaksi toimittajaksi.[6] Aho työskenteli useissa lehdissä ja oli mukana perustamassa Päivälehteä, jonka seuraajaa Helsingin Sanomia hän avusti kuolemaansa saakka.[6] Ensimmäiset novellit julkaistiin 1883.[7] Jo Ahon varhaistuotanto ilmensi realismia, mutta se toi siihen myös uutta ilmettä käsittelemällä uuden ja vanhan ristiriitaa (esimerkiksi esikoisromaani Rautatie vuodelta 1884). Hänen pääteoksekseen luetaan Rautatie, kertomus maaseudun ukosta ja akasta, jotka ensi kertaa kuulevat rautatiestä ja haluavat lopulta päästä sitä katsomaan. Kirjailijan myöhäiskauden huomattavimmasta teoksesta Juhasta on tehty kaksi oopperaa ja neljä elokuvaa. Aho on tunnettu myös kehittämästään novellityypistä, suosituista lyhyistä kertomuksistaan eli lastuista, joista tunnetuin on Siihen aikaan kun isä lampun osti. Vaikka lastut ovat saavuttaneet suurta suosiota lukijoiden keskuudessa, kirjailija ei itse niistä juuri perustanut, vaan pikemminkin kuvasi niitä muun luomistyön ohessa lenteleviksi kappaleiksi. Vuosina 1891–1921 lastuja ilmestyi kahdeksan kokoelmaa.[2]
Ahon tuotanto on monitahoinen. Se sisältää psykologista realismia (muun muassa Yksin),[8] naturalismia lähenevää realismia (Helsinkiin) ja jopa esseistiikkaa (välillä myös voimakkaasti impressionismia) läheneviä lastuja[9].
Aho myös suomensi kaunokirjallisuutta, etenkin pohjoismaista mutta myös ranskalaista. Hän osallistui myös vuosina 1906–1920 raamatunkäännöskomitean työhön.[10]
Useat Ahon teoksista ovat kansankuvausta. Hän kirjoitti kuitenkin kuvauksia sekä tavallisesta kansasta että sivistyneistöstä.[7] Papin rouva -teoksessa luonnonkuvaus nousee keskeiseksi henkilöiden sisäisen elämän kuvastajaksi[11] ja eroaa näin ollen kauemmas tyypillisestä realismista. Ahon tuotanto jakautuu eri vaiheisiin, joista yksi osuu 1890-luvulle, jolloin Ahon elämässä tapahtui vakiintumista ja tuotannossa syttyi kiinnostus kalevalaisuutta ja herännäisyyttä kohtaan[12]. Ahon tuotannon merkittävintä osaa edustavat lastut, joka on Ahon lyhyille teksteille keksimä termi.[13] Parhaimmillaan hän oli juuri lyhyessä proosassa[12].
Aho oli ensimmäinen suomalainen kirjailija, joka oikeasti eli kirjoittamalla.[7] Hänestä tuli jo elinaikanaan eräänlainen kansalliskirjailija, minkä vuoksi hän joutui kirjoittamaan liian paljon ja osallistumaan erilaisiin julkisiin tehtäviin, mikä puolestaan hajotti hänen voimiaan.[7] Aho oli myös aikansa tunnetuimpia suomalaiskirjailijoita Euroopassa, koska hänen kirjoistaan ilmestyi erikielisiä käännöksiä melko nopeasti.[7] Jo 1890-luvulla hänen kirjojaan oli käännetty kymmenelle kielelle.[2] Hän haaveilikin vanhemmiten kansainvälisistä markkinoista ja Nobelin palkinnosta.[6] Aho oli myös useita kertoja ehdolla Nobelin palkinnolle.[14]
Ahon kotiolot vaikuttivat myös hänen kirjallisuuteensa. Juha-romaanin kolmiodraaman taustalla näkyy kahden sisaren rakkaus. Aho oli naimisissa taiteilija Venny Soldan-Brofeldtin kanssa, mutta rakasti myös Tilly Soldania, vaimonsa siskoa.[15] Kaikki asuivat samassa pihapiirissä, ja Aholla oli lapsia molempien siskosten kanssa.[16]
Aholla oli tiivis yhteys Elisabeth Järnefeltiin, jonka ”kouluun” hän kuului. Heidän kirjeenvaihtonsa kesti vuosia. Järnefelt rohkaisi nuorta kirjailijaa etsimään omaa tietään.[17] Samoin Aholla oli lämmin suhde Minna Canthiin,[10] joka ihastui Ahoon. Ahon suhdetta Järnefeltiin, mutta myös Canthiin kuvaa Tarja Lappalainen teoksessaan Salonkielämää – rakkautta, riitoja ja kirjoittamisen paloa[18].
Aho sairastui kurkkumätään ja kuolemaa joudutti aiemmin todettu sydämen laajentuma. Siunaustilaisuus järjestettiin Helsingin Diakonissalaitoksen kappelissa 12. elokuuta 1921. Suomen valtio maksoi Ahon hautajaisista aiheutuneet kulut[6]. Hautajaisista tuli kansallinen surujuhla.[12]
Valtion kirjailijaeläke 1906[6] Helsingin yliopiston filosofian kunniatohtorin arvo 1907[6] Professorin arvoa tarjottiin 1919, mutta Aho kieltäytyi[6] Iisalmessa on Juhani Ahon koulu,[19] ja kaupungissa sijaitsee myös hänestä kertova museo[20] Juhani Ahon tie löytyy Helsingin Eirasta ja Hangosta, Juhani Ahon katu puolestaan Kuopiosta ja Iisalmesta. Aimo Tukiainen teki 1961 Ahosta pronssisen näköispatsaan, jollainen on sekä Iisalmessa että Eirassa[21][22] Aho oli ensimmäinen valtion kustannuksella haudattu suomalainen.[6]
Siihen aikaan kun isä lampun osti. 1883 Citation error, replace with{{cite book| title = Kievarin pihalla; Muuan markkinamies| publisher = WSOY| year = 1884}} Citation error, replace with{{cite book| title = Rautatie| publisher = WSOY| year = 1884| version = romaani, kuvitus Eero Järnefelt}} Citation error, replace with{{cite book| title = Papin tytär| publisher = WSOY| year = 1885| version = romaani}} Citation error, replace with{{cite book| title = Hellmanin herra; Esimerkin vuoksi| publisher = WSOY| year = 1886}} Citation error, replace with{{cite book| author = Juhani Aho, Kauppis-Heikki ja Pekka Aho| title = Novelleja| location = Kuopio| publisher = Wickström| year = 1888}} Citation error, replace with{{cite book| title = Helsinkiin| publisher = WSOY| year = 1889| version = kertomus}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kuvauksia| location = Kuopio| publisher = Kastegrenin kirjakauppa| year = 1889| version = novellikokoelma}} Citation error, replace with{{cite book| title = Muuan markkinamies| publisher = WSOY| year = 1889| version = 2. painos}} Citation error, replace with{{cite book| title = Yksin| publisher = WSOY| year = 1890| version = romaani}} Citation error, replace with{{cite book| title = Lastuja: kertomuksia ja kuvauksia| publisher = WSOY| year = 1891}} Citation error, replace with{{cite book| title = Uusia lastuja: kertomuksia ja kuvauksia| publisher = WSOY| year = 1892}} Citation error, replace with{{cite book| title = Juhani Ahon kirjoittamia lastuja: valikoima teoksista Lastuja ja Uusia lastuja| publisher = WSOY| year = 1893}} Citation error, replace with{{cite book| title = Papin rouva| publisher = WSOY| year = 1893| version = romaani}} Heränneitä: kuvauksia herännäisyyden ajoilta, novellikokoelma. WSOY 1894. Maailman murjoma, kertomus, lukujen alkukuvat Eero Järnfelt. WSOY 1894. Suomalainen kuvakirja lapsille ja nuorisolle, kuvitus Venny Soldan-Brofeldt. Hagelstam, Helsinki 1894 Kertomuksia ja kuvauksia, kuvitus Eero Järnefelt. WSOY 1896 Lastuja: kolmas kokoelma. WSOY 1896 Panu: kuvauksia kristinuskon ja pakanuuden lopputaistelusta Suomessa, romaani. WSOY 1897. Katajainen kansani: ja muita uusia ja vanhoja lastuja vuosilta 1891 ja 1899. WSOY 1899. Kolme lastua lapsille. WSOY 1899 Lastuja: neljäs kokoelma. WSOY 1899 Juhani Ahon kirjasia kansalaisille 1–2. WSOY 1900 Katajainen kansani. 2. sarja. WSOY 1900 Aatteiden mies: piirteitä August Fredrik Soldanin elämästä. WSOY 1901 Kansalaisadressi 1901: kertomus asevelvollisuusasian johdosta syntyneestä kansalaisadressista vuonna 1901, tekijät Juhani Aho ym. WSOY 1901 Tutkimus taudin syistä: ”rauhan aatteelle” omistettu. WSOY 1901 Metsästysalueiden muodostamisesta ja metsänriistan hoidosta. WSOY 1902 Panu: nelinäytöksinen näytelmä. WSOY 1903. Lastuja: viides kokoelma. WSOY 1904 Antti Ahlström: hans lif och verksamhet, elämäkerta. Helsinki 1905 (ilmestyi suomeksi 7 vihkona nimellä Antti Ahlströmin elämäntyö. 1907–1910) Lastuja: valikoima kouluja varten: tekijän toimittama. WSOY 1905 Kevät ja takatalvi 1–2, romaani. Otava 1906. Minkä mitäkin Italiasta, matkakertomus. Otava 1906. Tuomio: kolminäytöksinen näytelmä. Otava 1907. Minkä mitäkin Tyrolista, matkakertomus, kuvitus Björn Wasastjerna. Otava 1908. Eläimiä, novellikokoelma. WSOY 1911 Juha, romaani. Otava 1911. Sanomalehtimiesajoiltani. Otava 1911. Maisemia: valikoima lastuja. WSOY 1912 Muistelmia ja matkakuvia: sanomalehtimiesajoiltani 2. Otava 1912. Sasu Punanen: ja muita lastuja. WSOY 1912 Tyven meri: lastuja. WSOY 1912 Vuorilla ja vuorten takana, novellikokoelma. Otava 1912 Omatunto: saaristokertomus, romaani. Otava 1914. Kuvia ja kuvitelmia Suomen historiasta 1–3. 1915 Rauhan erakko, romaani. Otava 1916. Lastuja: seitsemäs kokoelma. WSOY 1917 Hajamietteitä kapinaviikoilta 1–3. WSOY 1918-1919 Kootut teokset 1–10. WSOY 1918-1922 Rakkautta, novellikokoelma. WSOY 1919 Muistatko?: kukkia keväiseltä niityltä. WSOY 1920. Lastuja I-III. WSOY 1920. Lastuja IV-Vii. WSOY 1921. Kootut lastut 1–2. WSOY 1921 Lastuja 8: lohilastuja ja kalakaskuja. WSOY 1921. Matkakuvia: minkä mitäkin Italiasta: minkä mitäkin Tyrolista: matkoilta omassa maassa! WSOY 1922 Lastuja lapsille, kuvitus P. Halonen ja V. Soldan-Brofeldt. WSOY 1923 Lastuja: valikoima kouluja varten: tekijän toimittama. WSOY 1926 Eläinlastuja. WSOY 1928 Lastuja lapsista. WSOY 1929 Kosioretkestä Maailman murjomaan: yhdeksän kertomusta. WSOY 1948 Valitut teokset, johdanto Vilho Suomi. WSOY 1953 Kootut teokset: täydennysosat 1–3. WSOY 1961 Punapukuinen tyttö ja muita lastuja: Juhani Ahon kertomuksia koulukäyttöön, toimittaneet Urho Somerkivi ja Aaro Nuutinen; kuvitus Lauri Manninen. Otava 1972 Valitut teokset, esipuhe Pirkko Alhoniemi. Karisto 1973 Lastuja, toimittanut Hannu Mäkelä. Otava 1974 Papin tytär; Muistatko; Yksin. Karisto 1978 Omatunto; Yksin; Juha. WSOY 1981 Ensimmäinen onkeni. Juhani Ahon perhokerho, Iisalmi 1982 Juha ; Rautatie ; Yksin. Karisto 1982 Juhani Aho 1–3, toimittanut Juhani Niemi. Weilin + Göös 1985 Juhani Ahon kirjeitä, toimittanut Juhani Niemi. Suomalaisen kirjallisuuden seura 1986
Juha, Mauritz Stiller 1921 Juha, Nyrki Tapiovaara 1937 Juha, Toivo Särkkä 1956 Juha, Aki Kaurismäki 1999
Citation error, replace with{{cite book| author = Huhta, Ilkka| title = Täällä on oikea Suomenkansa| publisher = Suomen kirkkohistoriallinen seura| year = 2001| page = 113–114}} Citation error, replace with{{cite book| author = Koskela, Lasse| title = Suomalaisia kirjailijoita Jöns Boddesta Hannu Ahoon| publisher = Tammi| year = 1990| page = 14–16}} Citation error, replace with{{cite book| author = Laitinen, Kai| title = Suomen kirjallisuuden historia| publisher = Otava| year = 1997| page = 222–227}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mikkola, Anne-Maria & Julin, Anita & Kauppinen, Anneli ym.| title = Äidinkieli ja kirjallisuus – käsikirja| publisher = WSOY| year = 1999| page = 388}} Citation error, replace with{{cite book| author = Valkonen, Kaija & Koivunen, Elina| title = Suurin on rakkaus| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1997| id = ISBN 978-951-0-21783-2}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Rajala, Panu| title = Naisten mies ja aatteiden: Juhani Ahon elämäntaide| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2011| id = ISBN 978-951-0-37441-2}}
Lastuja – taiteilijasuvun vuosisata on Ahoa ja hänen lähipiiriään tarkasteleva Peter von Baghin ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2011.
– Yle Häme 9.9.2011.
Vapaasti ladattavia Juhani Ahon teoksia sekä , Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008. vapaana äänikirjana LibriVoxissa vapaana äänikirjana LibriVoxissa
Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1861 syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit