AMD
Advanced Micro Devices, Inc. (AMD) on 1969 perustettu yhdysvaltalainen puolijohdevalmistaja.
Yhtiö valmistaa muun muassa suorittimia, RAM-muistipiirejä, grafiikkasuorittimia ja emolevyjen piirisarjoja. Yhtiö on Intelin jälkeen maailman toiseksi suurin x86- ja x86-64-arkkitehtuurien suoritinvalmistaja. Yhtiö kilpailee Nvidian kanssa grafiikkasuorittimien valmistuksessa.
Yhtiön valmistamia osia on myös Applen tietokoneissa ja lukemattomissa muissa elektroniikkalaitteissa.
AMD:n perusti 1969 ryhmä Fairchild Semiconductorilla työskennelleitä insinöörejä. Yhtiö aloitti valmistamalla logiikkapiirejä ja RAM-piirien valmistuksen se aloitti vuonna 1975. Myöhemmin yhtiö aloitti Intel-kloonien valmistamisen, tarjoten muun muassa 286 ja 386 vastaavia suorittimia huokeampaan hintaan.
AMD on valmistanut menestyksekkäästi aritmetiikkasuorittimia kuten vuonna 1977 esitelty AM9511.[1]
AMD osti ATI Technologiesin vuonna 2006.[2]
GlobalFoundries irtaantui AMD:stä vuonna 2009, jolloin AMD jäi ilman omaa piirien valmistusta.[3] AMD on ilmoittanut vuonna 2018 valmistuttavansa tulevia piirejä TSMC:n tehtailla Samsungin ollessa vielä vaihtoehtona.[3] GlobalFoundries osti IBM:n piirivalmistuksen vuonna 2014.[3]
AMD Accelerated Processing Unit on AMD:n tuotelinja, jossa samalle prosessoriytimelle yhdistetään keskussuoritin ja grafiikkaprosessori. AMD käyttää CPU+GPU-yhdistelmästä nimeä Accelerated Processing Unit (APU). Mallisto on tarkoitettu kannettaviin ja edullisempiin pöytäkoneisiin. Mallistoa käytetään myös PlayStation 4 ja Xbox One -pelikonsoleissa.
Bulldozer on AMD:n suoritinarkkitehtuurin nimi. Ensimmäiset arkkitehtuuriin perustuvat suorittimet julkaistiin vuonna 2011. Bulldozer kehitettiin täysin uusiksi, joten sillä ei ole painolastinaan mitään edeltävien sukupolvien ominaisuuksia. Suorittimet valmistetaan 32 nanometrin valmistusprosessilla GlobalFoundriesin tehtailla. Bulldozerissa ei ole varsinaisia suoritinytimiä vaan moduuleita, joiden toiminta on hieman vastaavaa Intelin hypersäikeistyksen kanssa.
Bulldozerilla saavutettiin maailman korkein x86-suorittimen kellotaajuus, 8429MHz ja se on Guinnessin maailmanennätys. .
Myös AMD Bobcat on AMD:n suoritinarkkitehtuuri. Se on vähävirtainen ja edullinen ja perustuu AMD 10h (Phenom, Phenom II ja Athlon II) -arkkitehtuuriin ja tukee AMD64 -käskykantaa.
Radeon (ent. ATI Radeon) on AMD:n näytönohjainbrändi. Näytönohjainten ajuribrändi oli pitkän aikaa Catalyst, mutta nykyään uusimmissa näytönohjaimissa se on Crimson.
Graphics Core Next on Radeon-grafiikkasuorittimissa käytetty mikroarkkitehtuuri, josta on julkaistu useampia sukupolvia.
Huhtikuussa 2017 AMD julkaisi tuoreimman RX 500 -sarjan grafiikkasuorittimet, jotka perustuvat RX 400 -sarjan Polaris mikroarkkitehtuuriin.[4]
Elokuussa 2017 julkaistu RX Vega -sarja perustuu Graphics Core Next -arkkitehtuurin viidenteen sukupolveen.[5] Sarjaan kuuluvat RX Vega 64 ja RX Vega 56 -mallit, jotka tukevat HBM2-muistiteknologiaa.[5]
AMD Zen on koodinimi AMD:n seuraavalle suoritinsukupolvelle, jonka ensimmäinen suoritin on nimellä Ryzen. Sarjaan kuuluu Threadripper -nimellä tunnettu mallisarja.
Epyc (ent. Naples) on Zen-arkkitehtuuriin perustuva palvelinkäyttöön suunniteltu suoritin, joka kilpailee Intelin Xeon-suorittimien kanssa.[6][7]
Infinity Fabric on HyperTransport väylän kehitysaskel.[8]
8086 (valmistettu Intelille) 8088 (valmistettu Intelille) Am286 Am386 (1991) Am486 (1993) AMD K5 (1995) AMD K6 (1997) AMD K6-2 AMD K6-III AMD Am29000
Athlon (Slot A) (1999) Athlon (Socket A) (2000) Duron (2000) Athlon MP (2001) Mobile Athlon 4 (2001) Athlon XP (2001) Mobile Athlon XP (2002) Mobile Duron (2002) Sempron
Opteron (2003) Athlon 64 FX (2003) Turion 64 (2005) Athlon 64 (2005) Opteron X2 Athlon 64 X2 Phenom FX (2008) Phenom X4 (2007) Athlon X2 Phenom II
Athlon II Turion II Bulldozer Piledriver Zen
AMD aloitti 90-luvulla omien suorittimien suunnittelun, jäljitellen Intel Pentium Pro -arkkitehtuuria. Ensimmäisen oman AMD K5 suorittimen tuotanto aloitettiin vuonna 1996. Prosessorilla oli paljon ongelmia ja se oli huomattavasti Intelin vastaavaa hitaampi kokonaislukunopeudessa ja liukulujen käsittelyssä, joten suoritin ei käynyt hyvin kaupaksi. AMD oli juuri rakentanut uuden Fab 25 -tehtaan Austinin Texasiin valmistamaan K5-suoritinta, joten sillä ei ollut resursseja suunnitella nopeasti uutta.
AMD osti vuonna 1996 NexGen-nimisen yhtiön jolla sai oikeuden Nx686-suorittimeen. AMD nimesi uudelleen AMD K6:ksi ja muutti rakenteen käyttämään Intelin kanssa samaa Socket 7-kantaa. Näin K6-suorittimen pystyi asentamaan mihin tahansa Intel Pentium -emolevyyn. Intel -yhteensopivuuden lisäksi siihen oli lisätty RISC -suorittimissa yleisiä ominaisuuksia.
Vielä samana vuonna julkaistiin 3dNow! -SIMD-multimedialaajennuksella varustettu AMD K6-2. Sen laajennettu käskykanta sisälsi ominaisuuksia nopeampaan liukulukulaskentaan, jota tarvittiin etenkin 3D-grafiikan kiihdyttämiseen. AMD:n markkina-asema ei ollut vielä niin vahva, että ohjelmistovalmistajat olisivat suuremmissa määrin hyödyntäneet näitä ominaisuuksia. Sitä vastoin ohjelmistovalmistajat tukivat vähän aiemmin julkaistua Intelin MMX-käskykantaa.
Tammikuussa 1999 viimeinen K6-sarjaan kuuluva suoritinmalli näki päivänvalon. Se oli 450MHz:n K6-III ja kilpailukykyinen Intelin kärkisuorittimien kanssa. Tämä suoritin oli K6-2:n päivitetty versio, johon oli lisätty 256 kilotavua täydellä nopeudella toimivaa L2-välimuistia integroituna ytimeen ja parempi haarautumisen ennakointi (branch prediction). Vaikka se vastasi kokonaislukulaskuissa Pentium II/III-suoritinta, liukulukuyksikkö oli vanhentunut eikä voinut kilpailla Intelin uusimpien suorittimien kanssa.
Athlon on AMD:n seitsemännen sukupolven x86 prosessori, joka julkaistiin kesäkuussa 1999. Toisin kuin aiempi K6, tätä ei voinut lisenssisyistä asentaa Intelin emolevyhin (Slot 1), joten AMD siirtyi käyttämään Slot A:ta. AMD sai vihdoin nopeuskruunun ja Intel vastasi lähtemällä nopeuskilpailuun, joten 1 GHz raja ylitettiin ennen vuosituhannen vaihdetta. AMD piti nopeuskruunua vuosikaudet. Yhtiön toimitusjohtajana pitkään ollut, yksi perustajista, Jerry Sanders jäi eläkkeelle vuonna 2002.[9]
Vuonna 2000 esitelty AMD64 on 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri. Siinä on lisäksi x86-arkkitehtuurin laajennus, joka tukee suoraan vanhoja x86 -käskyjä ja on siten yhteensopiva myös vanhojen ohjelmistojen kanssa. Muita etuja edellseen arkkitehtuuriin nähden on kaksinkertaistettu rekisterien määrä ja SSE-käskykanta.
AMD julkaisi ensimmäisen AMD64-suorittimensa Opteronin maaliskuussa 2003. Opteron suunniteltiin työasemiin ja palvelimiin, sisältäen myös ne joissa on enemmän kuin yksi suoritin. AMD julkaisi Athlon 64 ja Athlon 64 FX-mallit syyskuussa 2003, jotka päättäväisesti ottivat nopeuskruunun itselleen. Molemmat suorittimet voittivat Pentium 4:n ja sen huippumallin, Pentium 4 Extreme Editionin) lähes kaikissa tehokkuustesteissä. Joulukuussa 2007 julkistettiin Phenom-nimellä kulkevat neliytimiset K10-suorittimet.
Turion 64-suorittimen oli tarkoituksena on kilpailla kannettavien suoritin markkinoilla Intelin Pentium M:n kanssa. Turion 64 tukee AMD64-käskykantaa ja sitä voi pitää käytännössä vähävirtaisena Athlon 64:nä.
Sempron on Athlon 64:n pikkuveli ja tarkoitettiin budjettiluokan kokoonpanoihin.
AMD Radeon HSA-arkkitehtuuri HyperTransport
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit