Teuva
Teuva () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1868, ja se kuuluu Suupohjan seutukuntaan. Teuvalla asui vuoden 2018 tammikuussa 5273 ihmistä, ja sen pinta-ala on 556,04 km², josta 1,51km² on vesistöjä. Peltoa on 10574 ja metsää 33610 hehtaaria. Väestötiheys on 10,9 asukasta/km². Teuvan naapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Kauhajoki kaakossa, Karijoki etelässä, Kristiinankaupunki lounaassa ja Närpiö lännessä.
Vuonna 2017 Teuva joutui huonon taloustilanteensa takia kriisikuntamenettelyyn.[1]
Teuvan kunnan alueella on vain viisi järveä, Suksenjärvi , Isolammi , Lintulampi ja kaksi nmetöntä vesialuetta, joiden pinta-alat ovat 1,59 ja 1,03 hehtaaria.[2]
Teuvan Natura-kohteita ovat Pässinrämäkkä, Kurpanneva, Varisneva, Lutakkoneva ja Harjaisneva-Pilkoonneva.[3]
Horonkylä Kauppila Kirkonkylä Korvenkylä Komsi Luovankylä (Parra) Norinkylä Perälä Riippi Salonpää Äystö
Vuoden 2017 lopussa Teuvalla oli 5 269 asukasta, joista 3 456 asui taajamissa, 1 793 haja-asutusalueilla ja 20 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Teuvaan taajama-aste on 65,8 %.[4] Teuvan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[5]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Teuvan asutuksen uskotaan alkaneen jo esikeraamiseen aikaan, eli noin 7000–4200 eaa. Kivikaudelta peräisin olevia asuinpaikkoja on löydetty kampakeraamiselta ajalta, arviolta 4200–2000 eaa. Kivikauden asuinpaikkoja on tutkittu kaivausten avulla Petterinmäellä, Komsinkankaalla ja Pappilankankaalla. Pohjois-Euroopan vanhin tunnettu asuinpaikka Susiluola sijaitsee naapurikunnassa Karijoella.
Teuvan nykyinen asutus on saanut alkunsa arviolta 1560-luvulla, kun Teuvalle saapui uusia asukkaita eri paikoista. Teuva kuului Närpiön suurpitäjään.
Vuonna 1694 Teuvasta tuli Närpiöön kuuluva kappeliseurakunta ja vuonna 1795 itsenäinen seurakunta. Oman papin Teuvan seurakunta sai vuonna 1694. Närpiön kunnallishallinto ja seurakunta erotettiin Teuvasta vuonna 1868, jolloin syntyi Teuvan kunta[6]. Samana vuonna syntyi myös tunnetuin teuvalainen, pääministeri Lauri Ingman.
Vuonna 1953 valmistuneen Teuvan kirkon on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg, jonka käsialaa on myös kirkon saarnatuoli. Teuvan kirkon alttaritaulun Jeesuksen vertauksesta ”Kymmenen neitsyttä” on maalannut taiteilija Tove Jansson.[7] Teuvan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1701. Edellinen, vuonna 1863 rakennettu kirkko tuhoutui tulipalossa tammikuussa 1950. Tuhoutuneen kirkon kuoriosa ja sakaristo on kunnostettu kaikkien entisten kirkkojen muistomerkiksi.
Teuvan kunnanjohtaja vuodesta 2005 on Veli Nummela. Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista 11 on Keskustan hallussa kaudella 2017–2021.[8]
Vuonna 2015 Teuvalla oli 1823 työpaikkaa. Niistä 17 prosenttia oli alkutuotannossa, 27% jalostuksessa ja 55% palvelualoilla.[9]
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat massatorneja, painesäiliöitä ja teollisuusputkistoja valmistava Viafin Oy, Suomen Lämpöpuu Oy ja vihanneksia ja hedelmiä tuottava Matti Tamsi Oy.[10]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Teuvalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[11]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Teuvan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.[12]
Teuvalla pitää päätoimipaikkaansa Teuvan aikuiskoulutuskeskus TEAK[13], joka on perustettu vuonna 1959. TEAK järjestää koulutusta eri puolilla Suomea. Pääkoulutusalat ovat puu, pintakäsittely, verhoilu, sisustus, vaatetus sekä teknologia (CNC, CAD, CAM, robotiikka). Lisäksi koulutusta järjestetään muun muassa sosiaali- ja terveysalalla, taloushallinnossa, myynnissä ja yrittäjyydessä. Yritysten tarpeisiin TEAK järjestää koulutuksia kaikilla toimialoilla.
Teuvalla kolme alakoulua. Perälän koulu, Äystön koulu ja Teuvan Yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulussa ovat myös yläluokat 7−9. Teuvalla on 80 oppilaan lukio sekä kansalaisopisto.
Teuvalla sijaitsee vapaa-ajan- ja laskettelukeskus Parra Oy, joka sijaitsee Luovankylässä vajaat kymmenen kilometriä Teuvan keskustasta.
Kunnankirjastolla on noin 80000 kappaleen kirjavalikoima, ja se kuuluu Krannit-kirjastojen kirjastokimppaan. Kirjasto tarjoaa myös maksutta tietokoneita internetkäyttöön, laajan lehtivalikoiman sekä musiikki- ja videoalan kustanteita.
Paikkakunnalla on myös uimahalli, Teuvan Kulttuuritalo Orrela[14], pyörämuseo[15], Pauli Nevalan syntymäpäivän kunniaksi pystytetty maailman suurin keihäs[16] sekä lukuisia vapaa-ajanpalveluita aina elokuvateatterista kesäteattereihin.
Teuvan kotiseutumuseossa esitellään kesäsunnuntaisin paikallista kulttuuria.[17]
Teuvan keitintehtaan museo on avoinna sopimuksesta.[18]
Teuvan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.[19]
Nuorisoseuroja Teuvalla on lähes jokaisella kylällä omansa. Liikuntaseuroja Teuvalla on useita. Urheiluseura Teuvan Rivakka, jolla on kaksi olympiamitalia, perustettiin vuonna 1902. Nykyään seurassa on hiihto-, suunnistus-, yleisurheilu-, sulkapallo-, kuntourheilu-, pyöräily-, lentopallo-, salibandy- ja painijaostot. Seura ylläpitää Kaarihovi-nimistä tanssipaikkaa. Teuvan Pallo perustettiin vuonna 1978 aktiivisen kyläsarjatoiminnan innoittamana. Teuvan Jousiampujien luotsaama jousiammuntaharrastus alkoi Teuvalla vuonna 1997. Tanssiurheiluseura Tempon tanssijat ovat saaneet monenlaista menestystä kansainvälisiä tanssilattioita myöten. Teuvan Tuiskun veteraaniurheilijat ovat menestyneet hyvin maailmalla.
Teuvalla toimii partiolippukunta Parran Haltiat. Tyttöjen ja poikien lippukunnat ovat yhdistyneet sekalippukunnaksi vuonna 1977.[20]
Teuvalla järjestetään vuosittain suosittu yleisötapahtuma Elolystit sekä saunojia ja saunomisen ystäviä kiehtova Siirrettävien saunojen kokoontumisajot. Ars Nova Botnica esittelee uutta pohjalaista kuvataidetta Teuvan kunnan kulttuuritalo Orrelassa joka vuosi heinäkuun ajan.
Lauri Ingman, pääministeri, professori ja arkkipiispa Oiva Ketonen, akateemikko Simo Korpela, rovasti ja virsirunoilija Jorma Mattinen, professori, Åbo Akademin rehtori Pauli Nevala, keihäänheiton olympiamitalisti Jukka Rauhala, painin olympiamitalisti Antti Rajamäki, pikajuoksija Nicole-yhtye Aulis Ranta-Muotio, kansanedustaja Helge Saarikoski, kansanedustaja Severi Savonen, professori Otto Syreeni, Pariisin maailmannäyttelyn voittaja Mirjam Tuokkola, jousiampuja Lauri Tähkä, laulaja
Teuvan Tiltu Tsiisus Nieminen, Krista Kososen hahmo Kingi-laulukilpailusta
Luettelo Teuvan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit