2001
2001 (MMI) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi maanantaista.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2001 kansainväliseksi rasisminvastaisuuden vuodeksi.
Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2001 oli käärmeen vuosi.
1. tammikuuta – Tieliikelaitos aloitti toimintansa. 1. tammikuuta – Guns N’ Roses esiintyi The House of Blues -konserttihallissa Las Vegasissa ensimmäisen kerran kahdeksaan vuoteen. 1. tammikuuta – Mikkelin mlk ja Anttolan kunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin. Kuoreveden kunta liitettiin Jämsän kaupunkiin. Temmeksen kunta liitettiin pääosin Tyrnävän kuntaan, pienempiä osia myös Limingan, Lumijoen ja Rantsilan kuntiin. 2. tammikuuta – Virallinen laivayhteys Kiinan ja Taiwanin välillä avattiin 50 vuoden tauon jälkeen. 6. tammikuuta – Yhdysvaltain kongressi puhemiehenään varapresidentti Al Gore, vahvisti George W. Bushin Yhdysvaltain vuoden 2000 kiistanalaisten vaalien voittajaksi. 6. tammikuuta – Turun Katariinan seurakunnan kirkkoherra, teologian tohtori Samuel Salmi vihittiin Oulun hiippakunnan uudeksi piispaksi Oulun tuomiokirkossa. 8. tammikuuta – Norsunluurannikolla tehtiin vallankaappausyritys, joka kukistettiin vielä saman päivän aikana. 10. tammikuuta – Bosnian serbitasavallan entiselle presidentille Biljana Plavšićille luettiin Haagin sotarikostuomioistuimessa syytteet kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista vuosina 1992–1995 käydyn Bosnian sodan aikana. Plavšić oli siihen saakka korkea-arvoisin oikeuteen saatu, Jugoslavian hajoamissotien aikaisista rikoksista syytetty henkilö. 12. tammikuuta – Ruotsalaisen diplomaatin Raoul Wallenbergin kohtaloa selvittänyt tutkijaryhmä julkisti raporttinsa, jonka mukaan Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu KGB oli teloittanut Wallenbergin vuonna 1947 vakoilusta syytettynä. Ruotsi suhtautui raporttiin epäillen, koska huhuja Wallenbergin elossa olosta oli liikkunut vielä vuosikymmeniä myöhemmin. 13. tammikuuta – 7,6 richterin maanjäristys vavisutti El Salvadoria. 15. tammikuuta – Englanninkielinen Wikipedia-projekti käynnistyi. 15. tammikuuta – Vasemmistoliiton kansanedustaja Pentti Tiusanen myönsi M.O.T.-televisio-ohjelmassa olleensa Itä-Saksan salaisen poliisin Stasin ilmiantajana vuosina 1974–1975 opiskellessaan DDR:ssä. Puolueen puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes moitti Tiusasen toimintaa, mutta puolue päätti pidättyä rankaisemasta häntä. 19. tammikuuta brittiläinen heavy metal -yhtye Iron Maiden piti uransa suurimman konsertin Rio de Janeirossa Brasiliassa. Paikalla oli seuraamassa arviolta 250 000 ihmistä. 20. tammikuuta – George W. Bush seurasi Bill Clintonia Yhdysvaltain presidenttinä. 20. tammikuuta – Gloria Macapagal-Arroyo vannoi virkavalan Filippiinien presidenttinä korkeimman oikeuden erotettua Joseph Estradan. 25. tammikuuta – Armenia ja Azerbaidžan hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseniksi. 26. tammikuuta – 50 vuotta vanha DC-3 putosi Venezuelassa lähellä Ciudad Bolivaria surmaten 24 ihmistä. 26. tammikuuta – Maanjäristys Gujaratissa Intiassa surmasi yli 20000 ihmistä. 27. tammikuuta – Vasemmistoliiton kansanedustaja Jorma Vokkolainen menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen Sotkamon Vuokatissa. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli vuoden 1999 vaaleissa pudonnut Iivo Polvi. 29. tammikuuta – Tuhannet opiskelijat valtasivat Indonesian parlamentin vaatien korruptiosta syytetyn presidentti Abdurrahman Wahidin eroa. 31. tammikuuta – Skotlantilainen oikeus tuomitsi Alankomaiden Zeitsissa libyalaisen Al Ali Mohmed Al Megrahin elinkautiseen vankeuteen Lockerbien pommi-iskusta 1988 ja vapautti toisen syytetyistä.
1. helmikuuta – SDP:n pää-äänenkannattaja Demari muutti nimensä Uutispäivä Demariksi. 6. helmikuuta – Likud-puolueen johtajasta Ariel Sharonista tuli Israelin pääministeri. 9. helmikuuta – Yhdysvaltain sukellusvene USS Greeneville törmäsi japanilaiseen kalastusalukseen Ehime-Marun, joka upposi. 12. helmikuuta – NEAR Shoemaker -luotain laskeutui ensimmäisenä avaruusaluksena 433 Eros -asteroidille. 13. helmikuuta – Maanjäristys surmasi 400 ihmistä El Salvadorissa. 15.–25. helmikuuta – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Lahdessa. 16. helmikuuta – Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta pommittivat Bagdadin esikaupunkialuetta, kolme irakilaista sai surmansa. 20. helmikuuta – Suu- ja sorkkatautiepidemia alkoi Britteinsaarilla. 26. helmikuuta – Nizzan sopimus allekirjoitettiin, astui voimaan 1. helmikuuta 2003. 27. helmikuuta – 28 SDP:n, Vasemmistoliiton ja Vihreän Liiton kansanedustajaa perusti eduskuntaan Attac-ryhmän kansainvälisten esikuvien mukaan. Ryhmän johtajaksi tuli SDP:n kansanedustaja Susanna Rahkonen ja siihen liittyi myös ulkoministeri Erkki Tuomioja. 28. helmikuuta – 13 ihmistä kuoli ja yli 70 loukkaantui junaonnettomuudessa lähellä Selbyn kaupunkia Isossa-Britanniassa. Täyttä vauhtia kulkenut pikajuna törmäsi radalle suistuneeseen henkilöautoon, minkä jälkeen vielä tavarajuna törmäsi matkustajajunaan. 28. helmikuuta – Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001: kolme suomalaista urheilijaa jäi kiinni hemohesin käyttämisestä.
1. maaliskuuta – Afganistania hallinnut Taliban-liike alkoi hävittää maan alueella olevia historiallisia Buddhan patsaita, koska ne olivat ”islamin vastaisia”. 2. maaliskuuta – Varatuomari Timo Räty valittiin Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton AKT:n puheenjohtajaksi huhtikuun alusta alkaen. Räty oli aiemmin toiminut AKT:n lakimiehenä. 3. maaliskuuta – Remonttiryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja Risto Kuisma ilmoitti palaavansa SDP:hen, josta hän oli eronnut vuonna 1997. Kuisman vuonna 1998 perustama Remonttiryhmä päätti lopettaa toimintansa vuoden 2001 lopussa. 9. maaliskuuta – Arviolta 10 000 ihmistä kokoontui Ukrainan pääkaupungin Kiovan keskustaan vaatimaan maan presidentin Leonid Kutšman eroa. 14. maaliskuuta – Loviisan kaupunginvaltuusto hyväksyi mahdollisen uuden ydinreaktorin rakentamisen Loviisaan. Eurajoen kunnanvaltuusto teki vastaavan päätöksen 19. maaliskuuta. 22. maaliskuuta – Korkein oikeus ei myöntänyt hiihtäjä Jari Räsäselle ja Suomen Hiihtoliitolle valituslupaa hovioikeuden ratkaisusta Suomen Tietotoimistoa vastaan käydyssä oikeusjutussa. 23. maaliskuuta – Avaruusasema Mir poistettiin avaruudesta, ja se tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään. 23. maaliskuuta – Helsingin Finlandia-talossa järjestettiin Lotta Svärd -järjestön perustamisen 80-vuotismuistojuhla. Lottia ja 8–16-vuotiaina järjestössä toimineita pikkulottia arvioitiin olevan elossa noin 50000–60000. 24. maaliskuuta – Applen Mac OS X -käyttöjärjestelmän versio 10.0 julkaistiin. 26. maaliskuuta – Puolustusvoimain komentaja kenraali Gustav Hägglund valittiin Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajaksi kolmeksi vuodeksi. 29. maaliskuuta – Maailmanpankin pääsihteeri James D. Wolfensohn kakutettiin Valtioneuvoston linnassa. 29. maaliskuuta – SanomaWSOY:n hallituksen puheenjohtaja, ministeri Aatos Erkko ilmoitti jättävänsä paikkansa. Hänen tilalleen valittiin yhtiön toimitusjohtaja, vuorineuvos Jaakko Rauramo. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Rautakirja Oyj:n toimitusjohtaja Hannu Syrjänen. 30. maaliskuuta – Helsingin hovioikeus kovensi liikemiesveljesten Kari ja Jussi Uotin talousrikostuomioita. Kari Uoti tuomittiin kuuden vuoden ja Jussi Uoti viiden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen.
1. huhtikuuta – Yhdysvaltain EP-3E-tiedustelukone törmäsi kiinalaiseen F-8-hävittäjään ja se joutui tekemään pakkolaskun Hainaniin Kiinan kansantasavaltaaan. Yhdysvaltalainen miehistö pidätettiin kymmeneksi päiväksi. Kiinalainen pilotti Wang Wei sai surmansa. 1. huhtikuuta – Jugoslavian entinen presidentti Slobodan Milošević antautui ja hänet pidätettiin kansanmurhasta syytettynä. 10. huhtikuuta – Korkein oikeus ei myöntänyt STS-Pankin entiselle pääjohtajalle Ulf Sundqvistille valituslupaa Helsingin hovioikeuden päätöksestä, jolla hänet oli kesäkuussa 2000 tuomittu ehdolliseen vankeuteen törkeästä velallisen epärehellisyydestä. 11. huhtikuuta – Lahden käräjäoikeus tuomitsi lahtelaisessa pizzeriassa tammikuussa 2000 tapahtuneen kolmen murhan tekijät elinkautisiin rangaistuksiin. 12. huhtikuuta – Neljä iltalomalla ollutta varusmiestä hukkui Turun satamassa heidän henkilöautonsa syöksyttyä satama-altaaseen. Yksi autossa olleista onnistui pelastautumaan rikkomalla auton takalasin. Varusmiehet palvelivat Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentissä. 13. huhtikuuta – Teuvalla ja Närpiössä sijainneilla turkistarhoilla päästettiin häkeistään yli 400 minkkiä. Eläinten siitoskortit tuhottiin. 17. huhtikuuta – Veikkaus Oy:n toimitusjohtaja Matti Ahde erotettiin virastaan syytettynä naispuolisten alaistensa ahdistelusta. 18. huhtikuuta – Turun hovioikeus tuomitsi ns. Euran Daltonit eli Koistisen veljekset varkauksista vankeusrangaistuksiin. Leevi ja Erkki Koistinen tuomittiin kolmeksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi ja Pekka Koistinen kahdeksi vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen sekä Lasse Koistinen kahdeksi vuodeksi ehdolliseen vankeuteen. Veljesten maksettavaksi käräjäoikeudessa määrätyt 1,5 miljoonan markan korvaukset pysyivät ennallaan. 20. huhtikuuta – Suomen Hiihtoliitto määräsi hiihtäjät Jari Isometsän, Janne Immosen, Harri Kirvesniemen, Mika Myllylän, Milla Jauhon ja Virpi Kuitusen kahden vuoden kilpailukieltoon dopingin käytön vuoksi. Päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö ja naisten valmentaja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen määrättiin elinikäiseen toimitsijakieltoon.
5. toukokuuta – Talousrikoksista etsintäkuulutettu liikemies Peter Fryckman pidätettiin Helsingissä. 10. toukokuuta – Väentungos jalkapallopelissä surmasi 120 ihmistä Ghanassa. 12. toukokuuta – Viro voitti Kööpenhaminassa järjestetyt 46. Euroviisut. 18. toukokuuta – Teknisten Liitto (TL), Suomen Teollisuustoimihenkilöiden Liitto (STL), Rakennusteknisten ammattiliitto (RL) ja Svenska Tekniska Funktionärsförbundet i Finland (STAF) yhdistyivät uudeksi Toimihenkilöunioniksi (TU). 19. toukokuuta – Helsingissä pidettiin Attac-järjestön Suomen osaston perustava kokous. 20. toukokuuta – Peruspalveluministeri Osmo Soininvaara valittiin Vihreän Liiton puheenjohtajaksi. Varapuheenjohtajiksi valittiin kansanedustaja Ulla Anttila, yhteiskuntatieteen maisteri Rosa Meriläinen ja puolueen projektipäällikkö Sulevi Riukulehto. 22. toukokuuta – Neptunuksen takainen objekti 28978 Ixion löydettiin. 24. toukokuuta – Venäläinen varusmieskarkuri Sergei Strotšinin ylitti Suomen rajan luvattomasti tavarajunassa ja tunkeutui Vainikkalassa omakotitaloon, jossa hän uhkasi aseella iäkästä pariskuntaa. Strotšinin varasti henkilöauton talon pihasta ja pakeni poliisin takaa-ajamana Luumäelle, jossa hän törmäsi valtatie 6:lla vastaan tulleeseen rekka-autoon. Törmäyksen jälkeen Strotšinin pakeni poliiseja metsään, jossa hän ampui itsensä. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jaakko Jonkka vaati poliisilta selvitystä siitä, oliko tapauksen aikana huolehdittu sivullisten turvallisuudesta. 25. toukokuuta – Suomen Kristillisen Liiton puoluekokouksessa päätettiin muuttaa puolueen nimi Suomen Kristillisdemokraateiksi. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin edelleen kansanedustaja Bjarne Kallis, joka oli johtanut puoluetta vuodesta 1995. 27. toukokuuta – Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskuksen Stakesin pääjohtaja Vappu Taipale paljasti kokeilleensa koviin huumeisiin luokiteltua LSD:tä opiskeluaikoinaan 1960-luvulla. Taipaleen lausunto herätti suuren kohun ja häntä vaadittiin jopa eroamaan. 29. toukokuuta – Alejandro Toledo valittiin Perun presidentiksi. 29. toukokuuta – Lauri Ihalainen valittiin Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön puheenjohtajaksi uudelle viisivuotiskaudelle. SAK:n puheenjohtajana vuodesta 1990 saakka toiminut Ihalainen oli noussut edellisen kautensa aikana järjestön historian pitkäaikaisimmaksi puheenjohtajaksi.
1. kesäkuuta – Nepalin kuninkaallisten joukkosurma: Nepalin prinssi Dipendra surmasi vanhempansa sekä useita muita kuninkaallisen perheen jäseniä ja lopulta myös itsensä. 3. kesäkuuta – Nuorisojoukko tappoi erittäin väkivaltaisesti kaksi miestä ja vammautti vakavasti yhtä naista Keravalla. 4. kesäkuuta – Marimekko vietti 50-vuotisjuhliaan järjestämällä muotinäytöksen Esplanadin puistossa Helsingissä. 4. kesäkuuta – Pesäpallon sopupeliskandaalin oikeuskäsittely päättyi. Vantaan käräjäoikeus langetti 16 vankeustuomiota, joiden kesto vaihteli kolmesta kuukaudesta ja 15 vuorokaudesta viiteen kuukauteen. Neljä syytettyä tuomittiin 60 päiväsakkoon. Oikeus hylkäsi Veikkaus Oy:n yhdeksän miljoonan markan vahingonkorvausvaatimuksen, mutta tuomitsi syytetyt maksamaan Veikkaukselle pitkävedossa voittamansa rahat sekä 520 000 markan oikeudenkäynti- ja asianajokulut. 4. kesäkuuta – Ensimmäinen M200-sarjan metrojuna otettiin matkustajien käyttöön Helsingin metrossa. 4. kesäkuuta – Juhani Kaskeala aloitti puolustusvoimien komentajana. 5.–9. kesäkuuta – Houstonissa Texasissa trooppinen myrsky Allison satoi puoli metriä vettä kaupungin kaduille. 22 ihmistä sai surmansa ja vahingot ylittivät viisi miljardia dollaria. 7. kesäkuuta – Tony Blairin Labour-puolue piti hallitusasemansa Yhdistyneen kuningaskunnan vaaleissa. 8. kesäkuuta – Belgialainen tuomioistuin tuomitsi neljä ruandalaista pitkiin vankeusrangaistuksiin osallisuudesta vuoden 1994 Ruandan kansanmurhaan. Syytettyjen joukossa oli kaksi roomalaiskatolista nunnaa, joista toinen tuomittiin 15 ja toinen 12 vuodeksi vankeuteen. 9. kesäkuuta – Sisäministeri Ville Itälä valittiin Kokoomuksen uudeksi puheenjohtajaksi. 11. kesäkuuta – Timothy McVeigh teloitettiin osallisuudestaan Oklahoma Cityn pommi-iskuun vuonna 1995. 13. kesäkuuta – Linja-autojen korivalmistaja Lahden Autokori esitteli uuden kaupunkibussimallinsa Lahti Scalan. 14. kesäkuuta – Vaasan hallinto-oikeus kumosi Pohjois-Suomen vesioikeuden päätöksen, jonka nojalla Kemijoki Oy oli saanut luvan Vuotoksen altaan rakentamiseksi. Kemijoki Oy haki valituslupaa Korkeimmalta hallinto-oikeudelta. 19. kesäkuuta – 23 ihmistä kuoli ja 11 haavoittui, kun Yhdysvaltain ohjus osui jalkapallokentälle Tel Afrissa pohjoisessa Irakissa. 20. kesäkuuta – Pervez Musharraf otti Pakistanin presidentin aseman. 21. kesäkuuta – Täydellinen auringonpimennys eteläisessä Afrikassa. 23. kesäkuuta – Maanjäristys vaati yli 100 ihmisen hengen Perussa. Noin tuhat ihmistä loukkaantui ja noin 46000 ihmistä jäi kodittomiksi. Järistyksen keskus oli noin 600 kilometriä maan pääkaupungista Limasta etelään. 29. kesäkuuta – YK:n pääsihteeri Kofi Annan valittiin yksimielisesti uudelle viisivuotiskaudelle.
1. heinäkuuta – Kauhajoki muuttui kaupungiksi. 2. heinäkuuta – Ensimmäinen keinotekoinen sydän asennettiin Robert Toolsille. 3. heinäkuuta – Oikeudenkäynti Jugoslavian entistä presidenttiä Slobodan Miloševićia vastaan alkoi Haagissa Alankomaissa. 3. heinäkuuta – Kaikki 136 matkustajaa ja yhdeksänhenkinen miehistö saivat surmansa matkustajakoneen epäonnistuneessa pakkolaskussa Jekaterinburgissa Venäjällä. 16. heinäkuuta – FBI pidätti venäläisen Dmitri Skljarovin hakkerikokouksessa Las Vegasissa Yhdysvaltain DMCA-lain rikkomisesta. 23. heinäkuuta – Kärkölän tasoristeysturma: Viisi ihmistä kuoli henkilöauton ajettua junan eteen tasoristeyksessä Kärkölässä. Auton kuljettaja yritti ehtiä radan yli ajamalla alas laskettujen puomien välistä. Kuljettajan todettiin olleen onnettomuushetkellä amfetamiinin vaikutuksen alaisena. 24. heinäkuuta – Tamilitiikerien (LTTE) 14 itsemurhapommittajan ryhmä iski Bandaranaiken kansainväliselle lentoasemalle. Kesti viisi tuntia ennen kuin armeija sai ryhmän eliminoitua. Sissit tuhosivat tai vaurioittivat 26 lentokonetta. Joukossa oli hävittäjiä, helikoptereita ja puolet SriLankan Airlinesin Airbus-koneista.
1. elokuuta – Varatuomari Juhani Salonius valittiin valtakunnansovittelijaksi uudelle nelivuotiskaudelle. 9. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush ilmoitti rajoitetusta liittovaltion tuesta kantasolututkimuksen rahoitukseen. 18. elokuuta – Yli 70 ihmistä kuoli hotellipalossa Filippiinien pääkaupungissa Manilassa. Hotellin turvajärjestelyissä oli ollut vakavia puutteita. 23. elokuuta – Presidentti George W. Bush ilmoitti Yhdysvaltain vetäytyvän yksipuolisesti ABM-ohjustentorjunta-aserajoitussopimuksesta ”omassa aikataulussaan”. Bushin mukaan ABM-sopimus ”haittaa Yhdysvaltojen pyrkimyksiä rauhan säilyttämiseksi.”[1] 24. elokuuta – Neljä espoolaisnuorta murhasi Heinon pariskunnan Lopella. 27. elokuuta – Digilähetykset alkoivat Suomessa. 28. elokuuta – Slipknotin albumi Iowa julkaistiin.
3. syyskuuta – Venäjän presidentti Vladimir Putin vieraili Suomessa. Putin laski Hietaniemen hautausmaalla seppeleen marsalkka Mannerheimin haudalle, mitä kukaan Venäjän tai Neuvostoliiton johtaja ei ollut ennen häntä tehnyt. 5. syyskuuta – Perun syyttäjä nosti entistä presidenttiä Alberto Fujimoria vastaan murhasyytteen. 5. syyskuuta – Suomen Keskustan kansanedustaja Ossi Korteniemi luopui eduskuntapaikastaan sairauden vuoksi. Hänen tilalleen tuli Kemijärven kaupunginjohtaja Timo E. Korva. 6. syyskuuta – Microsoftin monopolitapaus: Yhdysvaltain oikeusministeriö ilmoitti, ettei se enää aja Microsoftin hajottamista pienempiin yrityksiin tyytyen pienempiin rangaistuksiin. 7. syyskuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi liikemies Johnny Liebkindin vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen talousrikoksista. Israeliin asumaan asettunut Liebkind oli ollut 1960-luvulla tunnettu iskelmälaulaja. 9. syyskuuta – Pohjoisen liiton johtajaa Ahmed Shah Massoudia vastaan hyökättiin Afganistanissa. Hän kuoli vammoihinsa 13. syyskuuta. 10. syyskuuta – Virossa paljastui, että ainakin 24 ihmistä oli kuollut ja 40 saanut vakavan myrkytyksen juotuaan hengenvaarallista metanolia. Lokakuussa kuolonuhrien määräksi ilmoitettiin 67. Eräästä Tallinnan liepeillä sijainneesta tehtaasta varastettua metanolia oli myyty sitruunalla maustettuna viinana. 10. syyskuuta – Saksan liittopresidentti Johannes Rau tunnusti Suomeen suuntautuneen vierailunsa aikana, että Suomen ja Saksan suhteissa on ollut myös ”synkkiä aikoja”, jolla hän viittasi Natsi-Saksan Lapissa vuosina 1944–1945 suorittamaan hävitykseen. Raun lausuntoa pidettiin Suomessa moraalisesti tärkeänä. 11. syyskuuta – Syyskuun 11. päivän iskut: 3000 ihmistä kuoli New Yorkissa World Trade Centerin romahtaessa, Pentagonissa ja Pennsylvaniassa.
13. syyskuuta – Yhdysvalloissa sallittiin taas siiviililennot. 14. syyskuuta – Yhdysvallat julkisti terroristiepäiltyjen nimet. 19. syyskuuta – Yhdysvaltain puolustusministeriö määräsi sata taistelukonetta ja kolme tukialusryhmää koneineen Persianlahdelle. 20. syyskuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush julisti maan olevan sodassa terroristeja vastaan ja esitti Talibanille viiden kohdan uhkavaatimuksen. 20. syyskuuta – Afganistanin pappiskokous suositteli Taliban-johtaja Mohammad Shahia pyytämään Osama bin Ladenilta maastapoistumista. 21. syyskuuta – Afganistanissa lehdistökokouksessa Taliban ilmoitti olevansa valmis luovuttamaan Osama bin Ladenin todisteita vastaan. Yhdysvallat ilmoitti, ettei se tingi vaatimuksistaan. 21. syyskuuta – 29 ihmistä kuoli ja useita satoja loukkaantui kemiallisen tehtaan räjähdyksessä Lounais-Ranskassa. 22. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti olevansa valmis purkamaan Intian ja Pakistanin vastaiset pakotteet vastineeksi näiden tuesta. 23. syyskuuta – Taliban ilmoitti, ettei se tunne Osama bin Ladenin olinpaikkaa, eikä voi pyytää tätä poistumaan maasta. 24. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti, että sen erikoisjoukot toimivat Afganistanissa. Venäjä lupasi tukea Pohjoisen liitolle. 24. syyskuuta – Lapin läänin ensimmäinen ja samalla maailman pohjoisin moottoritie, Perämerentie, avattiin valtatiellä 29 Kemin ja Tornion välillä. 28. syyskuuta – Homoseksuaalien parisuhderekisteröinnit sallittiin Suomessa.
1. lokakuuta – Suomen evankelisluterilaisen kirkon piispat ilmoittivat kannanotossaan, ettei kirkko toteuta samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhdetta koskevia kirkollisia toimituksia. Muutamat papit ilmoittivat kuitenkin olevansa valmiita siunaamaan myös homo- ja lesbopareja. 4. lokakuuta – Ukrainan armeija ampui vahingossa alas venäläisen matkustajakoneen matkalla Tel Avivista Siperiaan Mustanmeren yllä, 77 ihmistä sai surmansa. 5. lokakuuta – Pernaruttokirjeet: The Sunin toimittaja Robert Stevens kuoli Floridassa saatuaan kirjeessä pernaruttoitiöitä sisältävää jauhetta. Kirjeitä saapui 23. lokakuuta asti eri tiedostusvälineisiin ja senaattoreille. Yhteensä viisi ihmistä kuoli ja 19 sai tartunnan. 7. lokakuuta – Sota Afganistanissa alkoi Yhdysvaltojen ja liittolaisten hyökkäyksellä. New Yorkissa järjestettiin 10000 hengen mielenosoitus sotaa vastaan, jonka poliisi lopetti nopeasti, eikä sitä juuri uutisoitu tiedostusvälineissä. 8. lokakuuta – Protesteja sotaa vastaan Palestiinassa, Kairossa, Egyptissä ja Pakistanissa. 8. lokakuuta – 118 ihmistä kuoli lento-onnettomuudessa Linaten lentoasemalla Italiassa. Kuolleiden joukossa oli kuusi suomalaista. 9. lokakuuta – Risteilyohjus tappoi neljä YK:n työntekijää Kabulin lähellä. 15. lokakuuta – Nasan Galileo-avaruusluotain ohitti Jupiterin kuun Ion. 20. lokakuuta – Ultra Bra -yhtye lopetti esiintymisensä. 22.–23. lokakuuta – Pasilan postikeskus oli suljettuna epäilyttävien postilähetysten vuoksi. Kirjeissä oli tavallisesti perunajauhoa. Pilalähetysten postittajat saatiin kuriin, kun Posti ilmoitti vaativansa heiltä miljoonien markkojen vahingonkorvauksia ja uhkasi heitä jopa kahden vuoden vankeusrangaistuksella. 23. lokakuuta – Suomen suurin matkailualan keskusjärjestö Suomen Matkailuliitto hakeutui konkurssiin. Liitto oli perustettu vuonna 1887 nimellä Suomen Matkailijayhdistys ja se oli ollut talousvaikeuksiensa vuoksi velkasaneerauksessa vuodesta 1997. 24. lokakuuta – 11 ihmistä kuoli St. Gotthardin tunnelissa Sveitsissä syttyneessä tulipalossa. Palo sai alkunsa tunnelissa sattuneesta kahden rekka-auton törmäyksestä. 25. lokakuuta – Microsoft julkaisi ensimmäiset (ja tavallisimmat) Windows XP myyntipaketit (Professional ja Home edition) 26. lokakuuta – EY-tuomioistuimen jäsen, oikeustieteen lisensiaatti Leif Sevón nimitettiin Korkeimman oikeuden presidentiksi vuoden 2002 alusta lukien eläkkeelle jäävän Olavi Heinosen tilalle.
2. marraskuuta – 48 ihmistä loukkaantui Tampereen rautatieasemalla tavarajunan törmätessä Seinäjoelle lähdössä olleen matkustajajunan perään. 2. marraskuuta – Presidentti Tarja Halonen löi Rahapajassa Suomen viimeisen markan kolikon. 4. marraskuuta – Hurrikaani Michelle iski Kuubaan tuhoten satoa ja tuhansia rakennuksia. 7. marraskuuta – Concorden ensilento 15 kuukauden lentokiellon jälkeen. 8. marraskuuta – Microsoft julkaisi Xbox-pelikonsolin. 8. marraskuuta – Kaksi yölennolla ollutta Satakunnan Lennoston F-18C Hornetia törmäsi toisiinsa Lappajärvellä. Toinen koneista tuhoutui pudotessaan metsään Karstulassa ja toinen kone pääsi vielä palaamaan tukikohtaan Pirkkalaan tosin pahoin vaurioituneena. 12. marraskuuta – 260 ihmistä sai surmansa New York Cityssä, kun American Airlinesin Airbus A300 putosi noustuaan John F. Kennedyn lentokentältä. 12. marraskuuta – Taliban-joukot vetäytyivät Kabulista. 15. marraskuuta – Janika-myrsky riehui Suomen etelä- ja keskiosassa ja sai aikaan paikoin suuria metsätuhoja. 16. marraskuuta – Ensimmäinen Harry Potter -elokuva tuli ensi-iltaan tuottaen 975,8 miljoonaa dollaria, eniten vuoden 1997 elokuvan Titanic jälkeen. 23. marraskuuta – Neljä varusmiestä loukkaantui lievästi kranaatinheittimen putken räjähtäessä ampumaleirillä Rovajärven ampuma-alueella. 23. marraskuuta – Vaasan hovioikeus piti ennallaan Jyväskylän käräjäoikeuden päätöksen, jonka nojalla Jyväskylän junaturmassa mukana ollut veturinkuljettaja oli vapautettu syytteistä. Valtionsyyttäjä oli vaatinut veturinkuljettajalle rangaistusta kymmenestä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. 24. marraskuuta – Berliinistä Zürichiin matkalla ollut sveitsiläisen Crossair-yhtiön matkustajakone syöksyi metsään lähellä Zürichin lentokenttää. Onnettomuudessa kuoli 24 ihmistä. 25. marraskuuta – Saksalainen industrial metal -yhtye Rammstein esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa Helsingin jäähallissa. 26. marraskuuta – Nepalin kuningas Gyanendra julisti maahan poikkeustilan sen jälkeen, kun yli 200 ihmistä oli saanut surmansa turvallisuusjoukkojen ja hallitusta vastustaneiden maolaississien yhteenotoissa kolmen päivän aikana. 27. marraskuuta – Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Riitta-Leena Paunio valittiin uudeksi oikeusasiamieheksi vuoden 2002 alusta lähtien. Hänen edeltäjänsä Lauri Lehtimaja palasi aiempaan virkaansa Korkeimpaan oikeuteen. 30. marraskuuta – Presidentti Tarja Halonen nimitti Leonian konsernijohtajan Pentti Hakkaraisen yllätysnimenä Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Eduskunnan pankkivaltuusmiehet olivat esittäneet johtokunnan jäseneksi Kokoomuksen kansanedustajaa Ilkka Kanervaa.
2. joulukuuta – Sijoitusyhtiö Enron haki konkurssisuojaa 8,4 miljardin dollarin ostotarjouksen epäonnistuttua. 5. joulukuuta – Aku Ankka -lehti täytti Suomessa 50 vuotta. 7. joulukuuta – Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa hullun lehmän tauti -tapaus löydettiin eräältä karjatilalta Kärsämäeltä Pohjois-Pohjanmaalta. 10. joulukuuta – Nobelin palkinnot jaettiin Tukholmassa sadannen kerran. Tilaisuuteen oli kutsuttu kaikki elossa olevat palkintojen saajat aiemmilta vuosilta. 13. joulukuuta – Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa nostatti kohun ulkomaankauppaministeriksi nimitetyn Jari Vilénin pro gradu -tutkielmasta, jonka alkuosa oli paljastunut miltei sanatarkaksi lainaukseksi Simon kunnan historiateoksesta. 15. joulukuuta – Vuodesta 1990 suljettuna ollut Pisan kalteva torni Italiassa avattiin jälleen yleisölle. 16. joulukuuta – Suomen ortodoksisen kirkon uusi arkkipiispa Leo vihittiin virkaansa Uuden Valamon luostarissa Heinävedellä. 17. joulukuuta – Viimeiset taistelut Afganistanin sodassa Tora Boran vuoristossa päättyivät. 19. joulukuuta – Tulipalo World Trade Centerin raunioilla saatiin sammumaan. 19. joulukuuta – Tuhannet argentiinalaiset osoittivat mieltään maan pääkaupungissa Buenos Airesissa vaatien presidentti Domingo Cavallon eroa. Cavallo erosi 20. joulukuuta, mutta levottomuudet eivät laantuneet. Mellakoissa sai surmansa 29 ihmistä. 20. joulukuuta – Turusta Tukholmaan matkalla Viking Linen matkustaja-alus Isabella ajoi kovassa merenkäynnissä karille Föglön vesillä Ahvenanmaalla. Henkilövahinkoja ei sattunut. 27. joulukuuta – Kiinan kansantasavalta solmi normaalit kauppasuhteet Yhdysvaltojen kanssa. 31. joulukuuta – Valtioneuvos K.-A. Fagerholmin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Pääministeri Paavo Lipponen korosti Fagerholmin merkitystä Suomen sodanjälkeisessä politiikassa. 31. joulukuuta – Remonttiryhmä poistettiin puoluerekisteristä puolueen omasta pyynnöstä.
Helmikuu – USA:n ja Britannian ilmavoimat pommitti Irakin ilmapuolustusta useita kertoja. Kesäkuu – Lääkärien poikkeuksellisen pitkä lakko alkoi Suomessa. Heinäkuu – Onnenpyörä-visailuohjelma poistui televisiosta (alkoi tammikuussa 1993). Vantaalla vietettiin kaupungin 650-vuotisjuhlaa.
3. tammikuuta – Tuure Boelius, suomalainen laulaja, näyttelijä ja YouTube-videoiden tekijä 18. tammikuuta – Mikko Kokkonen, suomalainen jääkiekkoilija 21. tammikuuta – Oona Orpana, suomalainen tennispelaaja 24. tammikuuta – Leevi Aaltonen, suomalainen jääkiekkoilija 13. helmikuuta – Kaapo Kakko, suomalainen jääkiekkoilija 15. helmikuuta – Perttu Ruuska, suomalainen pesäpalloilija 25. helmikuuta – Tiitus Ämmälä, suomalainen nykyaikainen viisiottelija 3. maaliskuuta – Arttu Mattila, suomalainen korkeushyppääjä 6. maaliskuuta – Aryana Engineer, kanadalainen lapsinäyttelijä 14. maaliskuuta – Patrik Pulkkinen, suomalainen ratamoottoripyöräilijä 17. maaliskuuta – Pietro Pellegri, italialainen jalkapalloilija 31. maaliskuuta – Sofija Tarasova, ukrainalainen laulaja ja näyttelijä 5. huhtikuuta – Thylane Blondeau, ranskalainen malli 10. heinäkuuta – Isabela Moner, yhdysvaltalainen näyttelijä 31. elokuuta – Amanda Anisimova, yhdysvaltalainen tennispelaaja 11. syyskuuta – Mackenzie Aladjem, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä 12. syyskuuta – Mustapha Amzil, suomalainen koripalloilija 16. syyskuuta – Samuel Shipway, suomalais-brittiläinen lapsinäyttelijä 26. syyskuuta – Wang Xinyu, kiinalainen tennispelaaja 13. lokakuuta – Caleb McLaughlin, yhdysvaltalainen näyttelijä 14. lokakuuta – Rowan Blanchard, yhdysvaltalainen näyttelijä 21. lokakuuta – Pyry Hannola, suomalainen jalkapalloilija 25. lokakuuta – Elisabeth, Belgian kruununprinsessa 1. joulukuuta – Aiko, Prinsessa Toshi, Japanin kruununprinssi Naruhiton tytär 28. joulukuuta – Madison De La Garza, yhdysvaltalainen näyttelijä 31. joulukuuta – Helmi Hollström, suomalainen televisiojuontaja ja laulaja Amos Brotherus, suomalainen näyttelijä ja tanssija Silvia Kononen, suomalainen balettitanssija Vilma Oura, suomalainen uimari Konsta Pöyliö, suomalainen lapsinäyttelijä
1. tammikuuta – Kirsti Lagerspetz, suomalainen psykologian professori (s. 1932) 3. tammikuuta – Patricia Seppälä, suomalainen kuvajournalismin uranuurtaja (s. 1924) 12. tammikuuta – Luiz Bonfá, brasilialainen säveltäjä ja kitaristi (s. 1922) 13. tammikuuta – Jorma Kardén, suomalainen taidemaalari (s. 1925) 15. tammikuuta – Kaija Siren, suomalainen arkkitehti (s. 1920) 16. tammikuuta – Laurent-Desire Kabila, Kongon demokraattisen tasavallan presidentti(s. 1939) 22. tammikuuta – Tuomas Anhava, suomalainen kirjailija (s. 1927) 24. tammikuuta – Sauli Sipilä, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (s. 1914) 27. tammikuuta – Jorma Vokkolainen, suomalainen kansanedustaja (s. 1953) 4. helmikuuta – Iannis Xenakis, kreikkalainen säveltäjä ja arkkitehti (s. 1922) 9. helmikuuta – Herbert Simon, vuoden 1978 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (s. 1916) 14. helmikuuta – Kerttu-Kaarina Suosalmi, suomalainen kirjailija (Ihana on Altyn-köl) (s. 1921) 18. helmikuuta – Dale Earnhardt, yhdysvaltalainen kilpa-autoilija (s. 1951) 18. helmikuuta – Charles Trenet, ranskalainen säveltäjä ja laulaja (s. 1913) 3. maaliskuuta – Maija Isola, suomalainen tekstiilitaiteilija (s. 1927) 4. maaliskuuta – Glenn Hughes, yhdysvaltalainen laulaja (”Village People”) (s. 1950) 9. maaliskuuta – Eevamaija Poijärvi, suomalainen kirjailija (s. 1932) 12. maaliskuuta – Morton Downey, yhdysvaltalainen talk show -isäntä (s. 1932) 12. maaliskuuta – Robert Ludlum, yhdysvaltalainen kirjailija (Medusan verkko) (s. 1927) 13. maaliskuuta – Henry Lee Lucas, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (s. 1936) 15. maaliskuuta – Paavo Honkajuuri, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1914) 22. maaliskuuta – Tenho Saurén, suomalainen näyttelijä (s. 1926) 31. maaliskuuta – Clifford Glenwood Shull, vuoden 1994 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1915) 2. huhtikuuta – Eino Ruutsalo, suomalainen elokuvaohjaaja ja taidemaalari (s. 1921) 7. huhtikuuta – David Graf, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1950) 8. huhtikuuta – Hannes Tiainen, suomalainen poliitikko ja pääjohtaja (s. 1914) 15. huhtikuuta – Jeffrey Hyman (”Joey Ramone”), yhdysvaltalainen muusikko ja laulaja (”Ramones”) (s. 1951) 19. huhtikuuta – Einari Lepistö, suomalainen lestadiolainen saarnaaja ja Suomen rauhanyhdistysten keskusuhdistyksen pääsihteeri (s. 1916) 9. toukokuuta – Jouko Tyyri, suomalainen kirjailija ja ministeri (s. 1929) 11. toukokuuta – Douglas Adams, englantilainen tieteiskirjailija ja humoristi (Linnunradan käsikirja liftareille) (s. 1952) 12. toukokuuta – Perry Como, yhdysvaltalainen laulaja (s 1912) 13. toukokuuta – Aleksei Tupolev, neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija (Tupolev Tu-144) (s. 1925) 18. toukokuuta – Ralph Enckell, suomalainen diplomaatti (s. 1913) 22. toukokuuta – Eino Johannes Arohonka (”Aaro Honka”), suomalainen kirjailija (s. 1913) 25. toukokuuta – Alberto Díaz Gutiérrez (”Alberto Korda”), kuubalainen valokuvaaja (muun muassa Che Guevara -valokuva) (s. 1928) 28. toukokuuta – Tony Ashton, brittiläinen rock-muusikko (”Family”) (s. 1946) 1. kesäkuuta – Henry King Ketcham (”Hank Ketcham”), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (Ville Vallaton) 1. kesäkuuta – Birendra, Nepalin kuningas (s. 1945) 1. kesäkuuta – Aishwarya, Nepalin kuningatar (s. 1949) 3. kesäkuuta – Anthony Quinn, meksikolais-yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Kerro minulle, Zorbas) (s. 1915) 4. kesäkuuta – Dipendra, Nepalin kruununprinssi ja lyhytaikainen kuningas (s. 1971) 5. kesäkuuta – Allan Korpi, suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja (s. 1928) 10. kesäkuuta – Leila Pahlavi, Iranin šaahin Mohammad Reza Pahlavin tytär (s. 1970) 11. kesäkuuta – Timothy McVeigh, yhdysvaltalainen terroristi (s. 1968) 17. kesäkuuta – Donald J. Cram, vuoden 1987 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1919) 21. kesäkuuta – John Lee Hooker, yhdysvaltalainen blues-muusikko (s. 1917) 21. kesäkuuta – Carroll O’Connor, yhdysvaltalainen näyttelijä (Perhe on pahin) (s. 1924) 27. kesäkuuta – Tove Jansson, suomenruotsalainen kirjailija, taidemaalari, pilapiirtäjä ja sarjakuvataiteilija (Muumi) (s. 1914) 27. kesäkuuta – Jack Lemmon, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja elokuvaohjaaja (Piukat paikat) (s 1925) 29. kesäkuuta – Mary Barnes, englantilainen taidemaalari (s. 1923) 30. kesäkuuta – Osmo Alaja, suomalainen piispa (Mikkelin hiippakunta) (s. 1915) 1. heinäkuuta – Nikolai Basov, vuoden 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (s. 1922) 5. heinäkuuta – Hannelore Kohl, Saksan liittokansleri Helmut Kohlin puoliso (s. 1933) 8. heinäkuuta – Irma Seikkula, suomalainen näyttelijä (s. 1914) 16. heinäkuuta – Maurice de Bevere (”Morris”), belgialainen sarjakuvapiirtäjä (Lucky Luke) (s. 1923) 26. heinäkuuta – Kaarlo Mikkonen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1920) 29. heinäkuuta – Edward Gierek, puolalainen kommunistijohtaja (s. 1913) 31. heinäkuuta – Poul Anderson, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Tau nolla) (s. 1926) 6. elokuuta – Jorge Amado, brasilialainen kirjailija (s. 1912) 6. elokuuta – Dương Văn Minh, etelävietnamilainen kenraali, josta tuli maan johtaja sotilasvallankaappauksessa vuonna 1963 (s. 1916) 6. elokuuta – Wilhelm Mohnke, saksalainen SS-kenraalimajuri (s. 1911) 16. elokuuta – Harri Sirola, suomalainen kirjailija (s. 1958) 25. elokuuta – Aaliyah Dana Haughton (”Aaliyah”), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä (s. 1979) (lento-onnettomuus) 2. syyskuuta – Christiaan Barnard, eteläafrikkalainen lääkäri (sydänkirurgian uranuurtaja) (s. 1922) 7. syyskuuta – Pertti Pasanen (”Spede”), suomalainen viihdetaiteilija, keksijä ja elokuvaohjaaja (Noin 7 veljestä) (s. 1930) (sydän pysähtyi golfkentällä) 9. syyskuuta – Ahmad Shah Massoud, afganistanilainen mujahideenkomentaja (s. 1953) 11. syyskuuta – Antero Alpola, suomalainen toimituspäällikkö ja käsikirjoittaja (s. 1917) 11. syyskuuta – Mohammed Atta, egyptiläinen terroristi, yksi syyskuun 11. päivän iskujen toteuttajista (s. 1968) 11. syyskuuta – Maurice Goldenhar, belgialaissyntyinen lääkäri (Goldenharin oireyhtymä) (s. 1924) 15. syyskuuta – Veikko Vionoja, suomalainen taidemaalari (s. 1909) 21. syyskuuta – Veikko Tiitinen, suomalainen näyttelijä (s. 1922) 22. syyskuuta – Isaac Stern, yhdysvaltalainen viulisti (s. 1920) 25. syyskuuta – Soraya Esfandiary Bakhtiary, Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavin toinen puoliso (s. 1932) 27. syyskuuta – Erkki Haukipuro, suomalainen poliitikko (Oulun läänin maaherra 1973–1986) (s. 1921) 29. syyskuuta – Risto Orko, suomalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja kauppaneuvos (s. 1933) 29. syyskuuta – Nguyễn Văn Thiệu, Etelä-Vietnamin presidentti 1967–1975 (s. 1923) 5. lokakuuta – Ulla Katajavuori, suomalainen kanteletaiteilija (s. 1909) 6. lokakuuta – Taito Vainio, suomalainen harmonikkataiteilija (s. 1935) 18. lokakuuta – Eva Ryynänen, suomalainen kuvanveistäjä (Paaterin kirkko) (s 1914) 20. lokakuuta – Uki Kukkamaa, suomalainen rikollinen (s. 1938) 21. lokakuuta – Niilo Hämäläinen, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja (SAK:n puheenjohtaja) (s. 1922) 22. lokakuuta – Bengt Ahlström, suomalainen kilpasoutaja (s. 1924) 31. lokakuuta – Régine Cavagnoud, ranskalainen alppihiihtäjä (s. 1970) 6. marraskuuta – Anthony Shaffer, englantilainen asianajaja ja kirjailija (s. 1926) 9. marraskuuta – Giovanni Leone, italialainen poliitikko ja lakimies (s. 1908) 15. marraskuuta – Erkki Salonen, suomalainen professori ja kulttuurivaikuttaja (s. 1920) 15. marraskuuta – Matti Oravisto, suomalainen näyttelijä (Sissit) (s. 1921) 21. marraskuuta – Salahuddin Abdul Aziz, Malesian kuningas ja Selangorin sulttaani (s. 1926) 24. marraskuuta – Melanie Thornton, saksalainen laulaja (s. 1927) 26. marraskuuta – Erkki Lepokorpi, suomalainen kirjailija (s. 1930) 27. marraskuuta – Nils-Aslak Áillohaš (Nils-Aslak Valkeapää), saamelainen runoilija ja taiteilija (s. 1943) 28. marraskuuta – Antero Hämeen-Anttila, suomalainen tähtitieteen professori (s. 1931) 29. marraskuuta – Budd Boetticher, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja (s. 1916) 29. marraskuuta – George Harrison, englantilainen laulaja ja kitaristi (”The Beatles”) (s. 1943) (syöpä) 30. marraskuuta – Andrejs Krūkliņš, latvialainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija (s. 1891) 30. marraskuuta – Robert Tools, ensimmäinen keinosydämen saanut potilas (s. 1942) 6. joulukuuta – Olli Ikkala, suomalainen professori, pankinjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1927) 9. joulukuuta – Carol Lindroos, suomalainen kiekonheittäjä 11. joulukuuta – Matti Koskenniemi, suomalainen kasvatustieteilijä 13. joulukuuta – Charles Michael Schuldiner (”Chuck Schuldiner”), yhdysvaltalainen laulaja (”Death”) (s. 1967) 15. joulukuuta – Rufus Thomas, yhdysvaltalainen blues- ja soul-laulaja ja lauluntekijä (s. 1917) 16. joulukuuta – Stuart Adamson, brittiläinen muusikko (”Big Country”) (s. 1958) (itsemurha) 16. joulukuuta – Martin Isaksson, suomalainen diplomaatti ja maaherra (s. 1921) 16. joulukuuta – Erkki Viljos, suomalainen näyttelijä (s. 1920) 18. joulukuuta – Gilbert Bécaud, ranskalainen säveltäjä ja laulaja 20. joulukuuta – Aili Laitinen, suomalainen kansanedustaja 22. joulukuuta – Ester Erhomaa, suomalainen kirjailija (s. 1906) 26. joulukuuta – Nigel Hawthorne, englantilainen näyttelijä (s. 1929)
Nobelin fysiikanpalkinto: Eric Cornell, Wolfgang Ketterle ja Carl Wieman Nobelin kemianpalkinto: William S. Knowles, Ryoji Noyori ja Barry Sharpless Nobelin lääketieteen palkinto: Leland Hartwell, Timothy Hunt ja Paul Nurse Nobelin kirjallisuuspalkinto: V. S. Naipaul Nobelin rauhanpalkinto: Kofi Annan
2001: Avaruusseikkailu, josta on sekä Arthur C. Clarken kirja että Stanley Kubrickin elokuva, sijoittuu tälle vuodelle