Chili
Chili (vanha puhekielinen vastine turkinpippuri) on nimitys, jota käytetään kapsaisiinipitoisuudeltaan suurista paprikoista (Capsicum). Chilejä voidaan käyttää mausteina ja raaka-aineina eri ruoissa. Monet maustekäyttöön soveltuvat lajit ovat huonosti tunnettuja ja osa myös uhanalaisia. Kaikki tunnetut paprikat ja chilit ovat syötäviä. Kasvitieteellisesti määriteltynä chilin hedelmä on marja.
Nykykäsityksen mukaan chiliä alkoivat viljellä ensimmäisinä nykyisen Keski-Meksikon itäosien muinaiset asukkaat yli 6000 vuotta sitten.[1] Ne ovat ympärivuotisia, ulkomuodoltaan ja kasvutavaltaan hyvin moninaisia. Paprikoiden suku jaetaan tällä hetkellä epävirallisesti kahteen päähaaraan: itäiseen, jotka ovat brasilialaisia, hyvin huonosti tunnettuja villilajeja, ja läntiseen, joita ovat kaikki niin sanotusti yleisesti tunnetut chilit.
Läntiselle haaralle tunnusomaisia piirteitä ovat muun muassa ylöspäin kasvava, useimmiten tulinen, kapsaisiinia sisältävä punainen marjahedelmä. Itäisillä lajeilla marjahedelmä on usein keltainen tai oranssi, alaspäin kasvava eikä välttämättä lainkaan tulinen. Myös kasvien ulkoinen olemus voi poiketa suuresti toisistaan. Chilin väri riippuu sen sisältämistä karotenoideista. Punaisessa chilissä värin aiheuttavat pääasiallisesti kapsantiini ja kapsorubiini. Geneettisesti paprikat ovatkin kiistanalainen suku. Sen sukulaisiin koisokasvien (Solanaceae) heimossa kuuluvat muiden muassa tomaatti (Solanum lycopersicum), peruna (Solanum tuberosum), munakoiso (Solanum melongena) ja tupakat (Nicotiana).
Chilin vaikuttavana aineena ovat kapsaisinoidit, joista tunnetuin on kapsaisiini,[2] joka vaikuttaa suoraan suun seudun kipuhermoihin. Kapsaisiinit hämäävät elimistöä luulemaan, että sitä vahingoitetaan, mutta mitään fyysistä vahinkoa ei todellisuudessa tapahdu. Nautittuna chili kuitenkin aiheuttaa kipua, joka vapauttaa elimistön omia puudutusaineita, endorfiineja. Kapsaisiini on rasvaliukoinen[2], joten poltetta voi hillitä rasvaisella maidolla tai leipätuotteilla. Vesi tai esimerkiksi mehu eivät auta, vaan ne voivat levittää kapsaisiinia laajemmalle suuhun ja aiheuttaa lisäpoltetta.
Chilien tulisuutta mitataan yksikössä, jota kutsutaan scovilleksi[2]. Tulisin luotettavasti mitattu chililajike on Dragon's Breath, josta on mitattu noin 2,4 miljoonaa scovillea. Entinen ennätyksenhaltija oli Trinidad Morouga Scorpio, jonka tulisuudeksi oli mitattu 1,2-2 miljoonaa scovillea. Tulisuus voi vaihdella runsaasti samasta kasvista poimittujen hedelmien välillä, joten luvut ovat vain suuntaa antavia. Kemiallisesti valmistetun kapsaisiiniuutteen scoville-lukemat nousevat jopa 16 miljoonaan yksikköön.
Kaupallisesti käytetään scoville-asteikosta poikkeavaa nollasta kymmeneen ulottuvaa asteikkoa, jossa tavallinen paprika saa arvon 0 ja entinen tulisin lajike Habanero arvon 10.[3] Habaneroa tulisemmat merkitään lisäämällä kymmenen jälkeen plusmerkki tai useampi, esimerkiksi Naga Morichille merkitään 10+++. Chilin tulisuus sijaitsee sen vaaleissa siemenkiinnikkeissä, ei siemenissä. Tulisimpia ovat yleensä pienimmät chilit.[2]
LajikeTieteellinen nimiTulisuus (0–10-asteikossa)Tulisuus (Scovilleasteet)RamiroCapsicum annuum0<1 000OrtegaCapsicum annuum21 000–3 000Super RedCapsicum annuum3?JalapeñoCapsicum annuum32 500–8 000HomeraCapsicum annuum3~10 000NattalyCapsicum annuum3~10 000Hungarian WaxCapsicum annuum35 000–15 000Serrano[4]Capsicum annuum410 000–23 000Lemon Drop[5]Capsicum baccatum45 000–30 000Jalapeño GauchoCapsicum annuum4~50 000Super ChiliCapsicum annuum440 000–50 000Cayenne GoldenCapsicum annuum570 000–85 000Cheyenne[6]Capsicum annuum5<50 000Orange FlameCapsicum annuum5?Star FlameCapsicum annuum5?MedinaCapsicum annuum5?BubbaCapsicum baccatum6?RawitCapsicum annuum6–7~100 000Aji Cristal[7]Capsicum baccatum6–7>100 000CAP 220[8]Capsicum baccatum6-7>100 000Habanero Orange[9]Capsicum chinense10120 000–325 0007pod/potCapsicum chinense10++100 000–500 000Naga Morich[10] (Naga Jolokia, Bhut Jolokia, Nai Mirris ym...)Capsicum chinense10+++800 000–1 041 000Trinidad Moruga Scorpion[11]Capsicum chinense10+++2 000 000Carolina Reaper (HP22B)Capsicum chinense10+++2 200 000
Chiliä käytetään sekä mausteena että kaasusumuttimissa. Chiliä käsitellessä on syytä välttää kasvoihin, silmiin, nenään tai sukupuolialueille koskemista. Chilien kapsaisiini aiheuttaa polttavan tunteen limakalvoilla ja herkällä iholla. Chilien käsittelyn jälkeen käsiin kannattaa hieroa esimerkiksi ruokaöljyä ja pestä ne sen jälkeen, jota rasvaliukoinen kapsaisiini irtoaa niistä.
Chilien tulisin osa löytyy hedelmän keskellä olevasta valkoisesta seinämästä, jossa sijaitsevat kapsaisiinia erittävät rauhaset. Jos chili paloitellaan ruokaan, voi siemenet ja valkoisen osan halutessaan poistaa. Siemenissä itsessään ei ole tulisuutta, vaikkakin niiden pinnalla voi sijaita tulisuuden aiheuttavaa kapsaisiinia. Siemeniä voi syödä huoletta, sillä ne eivät aiheuta vatsakipuja, kuten tavallisen paprikan siemenet.
Intiassa käytetään Naga Morich -lajikkeesta valmistetun chilijauheen ja moottoriöljyn seosta maanviljelysalueiden aitojen käsittelyyn, sillä näin käsitellyt köysiaidat ovat osoittautuneet tehokkaaksi norsujen karkottimiksi.[12]
Chilien tuholaisia ovat jauhiaiset (heimo Aleyrodidae), kirvat (heimo Aphididae), villakilpikirvat (heimo Pseudococcidae), ripsiäiset (lahko Thysanoptera), vihannespunkki (Tetranychus urticae) ja peltolude (Lygus rugulipennis).[13][14] Maailmalla myös muutamat perhoslajit[15] ja joissain määrin kotilot aiheuttavat chiliviljelmille tuhoja[14].
Chilillä elävät kirvalajit ovat: Aphis craccivora, Aphis fabae, Aphis gossypii, Aphis nasturtii, Aphis spiraecola (ei Suomessa), Aulacorthum solani, Macrosiphum euphorbiae, Myzus ascalonicus, Myzus ornatus, Myzus persicae, Neomyzus circumflexus, Protaphis middletonii (ei Suomessa), Rhopalosiphoninus latysiphon (ei Suomessa) sekä Rhopalosiphum rufiabdominale.[16]
Luokka:Paprikat Luokka:Maustekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit