Graubünden
Graubünden (, , , ) on Sveitsin pinta-alaltaan suurin ja itäisin kantoni. Vuoden 2016 lopussa kantonin väkiluku oli 197550.[1] Sen pinta-ala on 7105 neliökilometriä.[2] Kantonin pääkaupunki on Chur.
Graubündenin kantoni rajoittuu etelässä Italian Lombardiaan, idässä Etelä-Tiroliin sekä pohjoisessa Liechtensteiniin ja Itävallan Tiroliin ja Vorarlbergiin. Lännessä naapurikantoneita ovat Ticino, Uri, Glarus ja Sankt Gallen.
Graubünden on vuoristoseutua: kaksi kolmannesta kantonin pinta-alasta on niin vuoristoista, ettei siellä voi harjoittaa maanviljelyä[3]. Kantonin korkein vuori on Berninan Alpeilla lähellä Italian rajaa sijaitseva Piz Bernina (4049 m mpy.).
Graubündenin järvet ovat pieniä. Niistä suurimmat sijaitsevat Engadinin laaksossa. Graubünden on vedenjakaja-aluetta. Reinin alkujokien (Hinterrhein, Vorderrhein) alkupurot sijaitsevat Graubündenissä. Lisäksi Tonavan sivujoki Inn halkoo kantonin Engadinin laaksossa. Pon vesistöön kuuluvat Ticino ja Adda alkavat Graubündenistä. Myös yksi Adigen alkujoista, Rom, saa alkunsa alueelta.
Graubündenissä on monia kuuluisia talviurheilukeskuksia kuten Arosa, Davos, Diavolezza, Laax, Klosters, Lenzerheide ja St. Moritz.
Graubünden ei ole syntytavaltaan tavanomainen kantoni, vaan itsekin eräänlainen liittovaltio. Sen kehitys alkoi jo ajanlaskun alussa roomalaisen Raetian provinssin yhteydessä. Mutta vuonna 1367 perustettiin Gottes Haus -niminen organisaatio vastustamaan Habsburgien sukuun liittyvää Churin piispaa. Sitä seurasi Graues Bund vuonna 1395 ja Toggenburgien suvun alueen Zehngerichtebund vuonna 1436. Näillä kolmella valtaryhmittymällä oli omat alueensa. Vasta 1800-luvulla koko Graubünden yhdistyi ja liittyi kantonina Sveitsin valaliittoon vuonna 1803. Alue on edelleen uskonnollisesti, kielellisesti ja poliittisesti moninainen.
Kantoni koostuu 106 kunnasta (1.1.2019). Kunnat muodostavat 11 hallintoaluetta (, , ).[4]
Kunnista asukasluvultaan suurin on Chur, 34880 asukasta, ja pienin Lohn, 44 asukasta (31.12.2016).[1]
Graubündenissä on menossa hallinnon uudistamishanke, jonka seurauksena kuntien määrä on laskenut 2010-luvulla merkittävästi[5] [4]:
Kantonissa on kolme virallisia kieltä (): saksa, retoromaani ja italia.[6] Saksankieliset ovat suurin ryhmä: 76 % yli 15-vuotiaista ilmoitti saksan pääkielekseen v. 2010. Seuraavaksi yleisimpiä kieliä ovat retoromaani (16 %), italia (12 %) ja portugali (4 %).[7]
Kielialueet ovat suhteellisen selkeät. Italiaa puhutaan Alppien eteläpuolella, retoromaania Engadininlaaksossa sekä Reinin latvoilla. Saksa on pohjois- ja keskiosan sekä kaupunkien kieli.
Graubünden on enimmäkseen katolista aluetta: vuonna 2013 katolisia oli 43 prosenttia ja protestantteja 34 prosenttia väestöstä.[3]
Graubündenin työpaikat (yhteensä 128000) jakaantuivat vuonna 2014 sektoreittain seuraavasti:[3]
maa- ja metsätalous 6 % teollisuus 21 % palvelut 74 %.
Vuoristojen takia nopeita liikenneväyliä Graubündenissä ei juuri ole. Yksi, osin kaksikaistainen, moottoritie (A13) kulkee kantonin poikki, Reinin laaksoa pitkin ja San Bernardinon tunnelin kautta Alppien läpi pohjoisesta etelään, Ticinoon. Muut maantiet kulkevat laaksojen pohjalla ja ovat suhteellisen hitaita. Useat tiet naapurikantoneihin ja -maihin vievät korkeiden solien yli ja ovat usein suljettuja talvisin:
Ofenpass, Berninasola, Passo del Maloja ja Splügenpass johtavat Italiaan, Oberalppass vie länteen, Uriin.
Kantonin julkisen liikenteen rungon muodostaa Rhätische Bahnin (RhB) rautatieverkko, jota täydentävät posti- ja muut linja-autoyhteydet sekä köysiradat.
Samedanissa, Engadinin laaksossa, lähellä St. Moritzia sijaitsee Euroopan korkeimmalla (1707 m mpy.) oleva lentokenttä, Engadin Airport, jonne on tilaus- ja yksityisliikennettä. [8]
Explicit use of et al. in: |author= (help); Check date values in: |date= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.