Karotenoidit
Karotenoidit (latinan sanasta carota ’porkkana’) ovat luonnollisia pigmenttejä, joita esiintyy kasvien ja muiden yhteyttävien eliöiden viherhiukkasissa. Ne ovat väriltään keltaisia, oransseja tai punaisia, koska ne absorboivat enimmäkseen sinistä ja vihreää valoa aallonpituusalueella 450–550 nm. Ne osallistuvat yhteyttämiseen ja suojaavat eliötä auringon ultraviolettisäteilyltä. Karotenoidit jaetaan kahteen ryhmään: hapettomiin karoteeneihin ja hapellisiin ksantofylleihin. Yhteensä niitä on useita satoja erilaisia.
Ruska syntyy, kun lehtivihreä häviää syksyllä ja sen peitossa olleet keltaiset ja punaiset karotenoidit tulevat näkyviin.
Kaikki luonnossa esiintyvät karotenoidit ovat lähtöisin kasveista tai muista yhteyttävistä eliöistä, kuten levistä tai bakteereista. Ihminen voi saada niitä ravinnossaan kuitenkin myös eläinkunnan tuotteista. Karotenoideista beeta-, alfa-, ja gammakaroteeni sekä beetakryptoksantiini muuttuvat ihmisten ja eläinten elimistössä A-vitamiiniksi. Nämä sekä monet muut karotenoidit toimivat antioksidantteina. Runsaasti karotenoideja sisältävän ruokavalion on havaittu nostavan immuniteettia ja ehkäisevän masennusta[1]. Tunnetuin karotenoidien lähde on porkkana (beetakaroteeni). Hyviä lähteitä ovat myös tomaatti (lykopeeni), paprika, persikka, mansikat sekä pinaatti (luteiini). Karotenoideihin kuuluvaa beetakaroteenia käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 160a.
Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Kasvifysiologia Luokka:Elintarvikelisäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit