Vadelma
Vadelma (Rubus idaeus) eli vaarain, vaapukka tai vattu on hyönteispölytteinen, monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas. Sillä on kaksivuotiset, piikikkäät, toisena vuonna kukkivat versot.[1] On olemassa myös viljelty syysvadelmalajike, joka tuottaa satoa ensimmäisen vuoden versoihin.
Vadelmapensas voi kasvaa noin kaksi metriä korkeaksi. Vadelman varsi on yleensä piikikäs. Sen vihreät lehdet ovat sahalaitaisia. Vadelman kukka kasvaa noin yhden senttimetrin kokoiseksi ja on normaalisti vihertävänvalkoinen. Itse marja on väriltään kypsänä tummanpunainen.
Tyypillisiä vadelman kasvupaikkoja luonnossa ovat hakkuuaukeat ja ojan vierustat. Vadelmaa kasvaa myös kallioilla ja typpipitoisilla alueilla. Se ei kuitenkaan kestä puiden kanssa kilpailua vaan katoaa metsän varttuessa. Vadelma on yleinen koko Suomessa lukuun ottamatta pohjoisinta Lappia, missä se on harvinainen.
Vadelmissa eli vadelmapensaan marjoissa on kohtalaisen paljon hedelmähappoja, sokereita on runsaasti varsinkin aurinkoisina kesinä. Kivennäis- ja hivenaineista vadelmassa on runsaasti etenkin magnesiumia ja mangaania. Vadelmat ovat hyviä tuoreeltaan käytettynä sekä mehuina ja hilloina. Niistä valmistetaan myös siirappia, viinejä, liköörejä ja viinietikkaa. Makeisissa ja kosmeettisissakin tuotteissa käytetään vadelmia. Vadelman lehdistä voi tehdä teetä, ja niitä voi kerätä jo nuppuisina keväällä salaattien sekaan ja ruokien koristeeksi. Myös nuoria kuivattuja kevätversoja voi hyödyntää. Teenä lehtiä käytetään joko tuoreena, kuivattuna tai hiostettuna. Hiostus sopii erittäin hyvin vadelmalle ja tuo esille uusia aromeja. Lehdissä on C-vitamiinia 400mg per 100 g, venäläisissä tutkimuksissa jopa kaksinkertaisesti tämä määrä. Lehtiä voi kerätä ensimmäisen vuoden versoista koko kesän mutta toisen vuoden versoista viimeistään kukinnan aikana.
Vadelmasta on jalostettu viljelyyn sopivia muotoja, jotka tuottavat esimerkiksi suurempia marjoja ja suurempaa satoa. Tavallisimpia lajikkeita ovat Muskoka ja Ottawa.[2]
Vattukoi (Lampronia rubiella) Vattukuoriainen (Byturus tomentosus) Vattukärpänen (Pegomya rubivora) Vattukärsäkäs (Anthonomus rubi) Vatunvarsisääski (Thomasiniana theobaldi)
100 grammaa tuoreita vadelman marjoja sisältää ravintoaineita keskimäärin[3]:
Valkuaisaineet 0,9 g A-vitamiini (RE) 2,2µg B1-vitamiini 0,03mg B2-vitamiini 0,05mg B3-vitamiini eli niasiiniekvivalentti 0,8mg B5-vitamiini eli pantoteenihappo 0,24mg B6-vitamiini 0,09mg C-vitamiini 24mg E-vitamiini (a-TE) 1,10mg H-vitamiini eli biotiini 1,9µg Fosfori 37mg Kalium 210mg Kalsium 33mg Koboltti 3µg Kromi 2mg Kupari 120mg Magnesium 25mg Mangaani 1,1mg Molybdeeni <10mg Pii 2mg Rauta 1,1mg Rikki 18mg Sinkki 0,43mg
Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Vatukat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit