Fennovoima
Fennovoima Oy on vuonna 2007 perustettu energiayhtiö, joka aikoo rakentaa Suomeen uuden ydinvoimalan. Yhtiö jätti periaatepäätöshakemuksen valtioneuvostolle tammikuussa 2009. Eduskunta myönsi luvan 1. heinäkuuta 2010 äänin 121–71.[1] Fennovoiman tuleva voimalaitos on nimeltään Hanhikivi 1 ja se rakennetaan Pyhäjoelle.[2] Laitoksen sähköntuotanto parantaa Suomen energiaomavaraisuutta.[3] Fennovoimasta 66 prosenttia omistaa kahdeksantoista suomalaisen yhtiön ja yhteisyrityksen omistama Voimaosakeyhtiö SF ja 34 prosenttia venäläinen Suomeen rekisteröity RAOS Voima Oy.
Fennovoiman 2017 valmistuvaksi arvioitu säteilyturvakeskuksen turvallisuusvarvion arvoidaan myöhästyvän ja valmistuvan aikaisintaan 2020, mikäli tarvittavat asiakirjat toimitetaan. Tämän puolestaan uskotaan viivästyttävän Hanhikiven ydinvoimalan valmistumista 2024:stä .[4]
Fennovoiman hallituksen puheenjohtajana toimii Esa Härmälä ja varapuheenjohtajana Pekka Erkkilä (senior advisor, Outokumpu)
Jussi Lehto, toimitusjohtaja, Keravan Energia ja Voimaosakeyhtiö SF Seppo Siljama, toimitusjohtaja, Septem Partners Stefan Storholm, toimitusjohtaja, Katternö Kärnkraft Djurica Tankosic, President, Global Nuclear, WorleyParsons Europe Limited Anastasia Zoteeva, toimitusjohtaja, Rusatom Energy International
Konstantin Kryazhevskikh, Chief Legal Officer, Rusatom Energy International Juha Mäkitalo, Senior Partner, Asianajotoimisto Mäkitalo Rantanen & Co Oy Arto Räty, johtaja, Corporate Affairs and Communications, Fortum Ilkka Salonen, toimitusjohtaja, East Office of Finnish Industries[5]
WikiLeaksin aineiston mukaan Djurica Tankosicia epäillään ympäristöraporttien väärentämisestä Bulgariassa Rosatom-projektissa.[6] Fennovoima kielsi tienneensä Tancosicin väitetyistä vuonna 2006 tapahtuneista yhteyksistä korruptiosta syytettyyn bulgarialaisyrittäjään ja kertoi, ettei koko asia oikeastaan liity millään lailla Fennovoiman voimalahankkeeseen.[7] Laitoshankkeen on myös arveltu kytkeytyvän Venäjä ulkopoliittisiin tavoitteisiin, jossa taloudellinen riippuvuus Venäjältä ostetusta energiasta altistaa Suomen Venäjän suorien ja epäsuorien vaikutuskeinojen
Fennovoiman omistajat ovat Voimaosakeyhtiö SF (66%) ja laitostoimittajan eli Venäjän valtion ydinvoimayhtiön Rosatomin tytäryhtiö RAOS Voima Oy (34%).[8] Voimaosakeyhtiö SF:n omistavat suurimmalta osin kunnalliset energiayhtiöt, mutta mukana on myös suomalaisia teollisuusyrityksiä.[9]
Voimaosakeyhtiö SF:n omistavat seuraavat yhtiöt[10]:
Fortum Power and Heat Holding Oy Hanhikiven Sähkönmyynti Oy Pyhäjoen kunta Andament Group Oy E. Helaakoski Oy SCG Specialist Contractors’ Group Oy Huoltovoima Oy Kaakon Energia Oy Imatran Seudun Sähkö Oy Parikkalan Valo Oy Katternö Kärnkraft Oy Ab Oy Herrfors Ab Koillis-Satakunnan Sähkö Oy Kruunupyyn Sähkölaitos Oy Lammaisten Energia Oy Naantalin Energia Oy Pietarsaaren Energia Oy Uudenkaarlepyyn Voimalaitos Oy Valkeakosken Energia Oy Vetelin Energia Oy Nor-Maali Oy Lahti Energia Oy Majakka Voima Oy MP Konserni Oy Valio Oy Outokumpu Oyj Oy Turku Energia Ab Pohjois-Suomen Voima Oy Haukiputaan Sähköosuuskunta Keminmaan Energia Oy Keskusosuuskunta Oulun Seudun Sähkö Raahen Energia Oy Rantakairan Sähkö Oy Tornion Energia Oy Rauman Energia Oy Rautaruukki Oyj SF Kaukolämpövoima Oy Haapajärven Lämpö Oy Jämsän Aluelämpö Oy Lapuan Energia Oy Lempäälän Lämpö Oy SRV Voima Oy Suomen Voima Oy Haminan Energia Oy Keravan Energia Oy Kokemäen Sähkö Oy KSS Energia Oy Köyliön-Säkylän Sähkö Oy Nivos Energia Oy Nurmijärven Sähkö Oy Paneliankosken Voima Oy Porvoon Energia Oy Sallila Energia Oy Vatajankosken Sähkö Oy VSV-Energiapalvelu Oy Vantaan Energia Oy Voimajunkkarit Oy Alajärven Sähkö Oy Jylhän Sähköosuuskunta Kuoreveden Sähkö Oy Lehtimäen Sähkö Oy Seinäjoen Energia Oy Äänekosken Energia Oy Yrittäjien Voima Oy Havator Oy TEK Kiinteistöt Oy Enersense International Oy
Fennovoiman perustettiin vuonna 2007 uuden ydinvoimalan rakentamista varten. Sen omistivat saksalainen energiakonserni E.ON (34%) ja suomalainen Voimaosakeyhtiö SF (66%).[11]
Fennovoima jätti tammikuussa 2009 valtioneuvostolle periaatepäätöshakemuksen, jolla yhtiö haki lupaa uuteen ydinvoimalaan. Hakemuksessaan yhtiö perusteli hankkeensa taustat ja esitteli tekemänsä selvitykset uuden ydinvoimalan rakentamiseksi. [12] Fennovoiman perustaneet yritykset käyttivät kolmanneksen Suomen sähköstä, mutta niillä oli hyvin vähän omaa sähköntuotantoa. Fennovoiman ydinvoimalan avulla ne halusivat paikata tämän tarpeen. Oma sähköntuotanto laskee kuluja, jotka osakkaat käyttävät kalliiseen ja hinnaltaan vaihtelevaan pörssisähköön. Fennovoiman periaatepäätöksen mukaan sähköntuotannon hajauttaminen Suomessa on eduksi, sillä se parantaa huoltovarmuutta ja tuo myös tuhansia työpaikkoja ja miljoonien verotulot sijoitusalueelleen Pohjois-Pohjanmaalle ydinvoimalan rakentamisvaiheessa.
Eduskunta vahvisti periaatepäätöksen ydinvoimalan rakentamisesta kesällä 2010.[11] Perustajat halusivat taata itselleen kohtuuhintaisen sähkön saannin ja tätä kautta turvata oman kilpailukykynsä. Nykyään osakkaat joutuvat ostamaan valtaosan sähköstään pörssistä, jossa sähkö on kallista ja altista hintavaihteluille. Fennovoima toimii mankala-periaatteella, eli sen osakkaat saavat voimalasta sähköä omistusosuuksiensa suhteessa. Kustannukset hoidetaan vastaavasti.[13]
E.ON ilmoitti 24. lokakuuta 2012 luopuvansa kaikista omistuksistaan Suomessa, käytännössä Gasumin ja Fennovoiman osakkeista.[14] Muutoksia on tapahtunut myös Voimaosakeyhtiö SF:n omistajuuksissa.[15]
Fennovoima suunnitteli ensin hankkivansa 1 800 MW:n reaktorin Toshibalta tai Arevalta.[16] Suunnitelma muuttui, kun Fennovoima valitsi E.ON:in tilalle Venäjän valtion ydinenergiayhtiö Rosatomin tytäryhtiö Rusatom Overseasin, jonka kanssa se allekirjoitti joulukuussa 2013 toimitussopimuksen Pyhäjoelle rakennettavasta Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitoksesta (1200 MW) ja sopi samalla siitä, että Rosatom sai 34 prosentin omistusosuuden Fennovoimasta.[17] Rusatom Overseasin (nykyään Rusatom Energy International [18]) kanssa sovitun aikataulun mukaan voimala tuottaa sähköä vuonna 2024.[19] Rosatom on lupautunut hankkimaan Fennovoimalle kaiken tarvittavan ulkopuolisen rahoituksen, toimittamaan polttoaineen sekä huoltamaan reaktoria koko sen eliniän ajan. Ainakin alkuvaiheessa polttoaine on kierrätettyä uraania.[20] Polttoaineen toimittaa Fennovoimalle Rosatom-konserniin kuuluva TVEL. Toimitus kattaa sekä uraanin toimituksen että polttoaineen valmistuksen ja siihen kuuluu alkulatauksen lisäksi vaihtolataukset voimalaitoksen kahdeksalle seuraavalle käyttöjaksolle. Sopimuksen mukaan TVEL:in varmuusvaraston tulee olla kahden vaihtolatauksen kokoinen. Sopimuksen päätyttyä Fennovoima voi kilpailuttaa polttoainehankinnan.[21] Sopimus on tehty ydinvoimalan ensimmäiseksi kymmeneksi vuodeksi.[22]
Maaliskuussa 2014 Fennovoiman omistuksesta 34 prosenttia siirtyi Rosatomin tytäryhtiölle RAOS Voima Oy:lle.[23]
2. joulukuuta 2014 Fortum ilmoitti mahdollisuudestaan osallistua ydinvoimahankkeeseen ja lisätä näin ollen Fennovoiman kotimaisomistusta hallituksen vaatimaan 60 prosenttiin.[24] 5. joulukuuta 2014 eduskunta hyväksyi äänin 115–74 Fennovoiman ydinvoimalan periaatepäätöksen.[25] 30. kesäkuuta 2015 Fennovoima jätti rakentamislupahakemuksen työ- ja elinkeinoministeriölle.[26] Fortum ei kuitenkaan ollut silloin mukana hakemuksessa omien keskeneräisten neuvottelujensa vuoksi.[27] Sen tilalle tuli kroatialainen Migrit Solarna Energija, jonka omistus herätti epäilyksiä. Ministeriö pyysi Fennovoimalta lisäselvitystä yrityksen omistussuhteista ja totesi sen saatuaan, ettei kroatialaisyhtiötä voitukaan pitää EU- tai ETA-alueen yrityksenä.[28] [29] [30]
Elokuussa 2015 Fortum ilmoitti osallistuvansa 6,6 prosentin osuudella Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen Voimaosakeyhtiö SF:n kautta. Kun samaan aikaan myös rakennusyhtiö SRV ja teräsyhtiö Outokumpu tiedottivat investoinneistaan, kotimaisen omistuksen osuus nousi 65,1 prosenttiin.[31]
Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että se on valinnut ydinvoimalansa rakennuspaikaksi Pyhäjoen Hanhikiven.[32]
Fennovoiman voimalalla oli aiemmin kaksi vaihtoehtoista sijoituspaikkaa: Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Pyhäjoki sekä Etelä-Lapissa sijaitseva Simo. Itäisellä Uudellamaalla oleva Ruotsinpyhtää putosi pois vaihtoehdoista jo aiemmin.[33] Fennovoima toteutti vuonna 2008 kaikilla kolmella paikkakunnalla ympäristövaikutusten arvioinnin. [34]
Ydinvoima-asioissa yhteysviranomaisena toimiva työ- ja elinkeinoministeriö antoi helmikuussa 2009 Fennovoiman YVA-selostuksesta hyväksyvän loppulausunnon. Ministeriö totesi loppulausunnossaan, että Fennovoiman YVA-selostus kattaa lainsäädännön sisältövaatimukset ja se on laadittu säädösten vaatimalla tavalla. Ministeriö sai Fennovoiman YVA-selostuksesta eri viranomaisilta, järjestöiltä ja muilta organisaatioilta noin 80 lausuntoa, jotka se otti huomioon lausunnossaan.[35]
Luokka:Ydinvoima Suomessa Luokka:Suomalaiset energiayhtiöt Luokka:Fennovoima