Virrat
Virrat () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunta perustettiin vuoden 1868 alussa, perustamispäätös tehtiin vuonna 1867. Virrat muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi 1. tammikuuta 1974, ja kauppalasta kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Virrat kuului aiemmin Vaasan lääniin, josta se siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1969 alussa. Virroilla asuu ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2.
Virrat on Suomen kunnista ainoa, jolla on monikkomuotoinen nimi. Sitä taivutetaan ulkopaikallissijoissa: Virroilla, Virroilta, Virroille; nimen genetiivi kuuluu Virtain. Virtolainen tarkoittaa Virtain asukasta.
Virtain naapurikunnat ovat Alavus, Keuruu, Kihniö, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Seinäjoki, Ylöjärvi ja Ähtäri.
Virtain kirkko on rakennettu 1772–1774 kirkonrakentaja Antti Hakolan johdolla.[3] Virtain seurakunta kuuluu Lapuan hiippakuntaan.
Virroilta on löydetty muutamia noin 7500 vuotta vanhoja esikeraamisen ajan kiviesineitä sekä yksi noin 4500 vuotta vanha kampakeramiikan aikainen saviastia. Suomalaisia erämiehiä liikkui Virtain seudulla jo rautakaudella, mistä todistavat Härkösen kylän liepeiltä löydetyt keihäänkärjet ja miekkojen kappaleet. Myös lappalaisten arvellaan liikkuneen näillä seuduilla vielä varhaiskeskiajalla, minkä jälkeen yläsatakuntalaiset alkoivat harjoittaa täällä laajaa eränkäyntiä. Eräomistuksia oli Pirkkalan, Vesilahden ja Ylä-Sastamalan talollisilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.[4]
Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat 1500-luvun puolivälin jälkeen Virtainkylään, Vaskivedelle, Liedenpohjaan ja Hauhuuseen. Vuonna 1570 Virroilla oli 25 veroa maksanutta taloa ja 1700-luvun alkuun mennessä taloluku oli kasvanut 47:ään. Virrat kuului alun perin Suur-Pirkkalasta erotettuun Ruoveden pitäjään, kunnes se liitettiin vuonna 1776 vasta perustettuun Vaasan lääniin. Virtain ensimmäinen kirkko rakennettiin 1650-luvulla.[4]
Keisari Aleksanteri II määräsi vuonna 1858 Vaasan läänin maaherran suorittamaan Virtain seudulla tarpeelliset tutkimukset kaupungin perustamista varten. Suomen senaatti laaditutti kolme asemakaavaluonnosta, mutta kaupungin perustaminen jäi toteuttamatta. Vuonna 1886 perustettiin Killinkoskelle villankehräämö, joka muutettiin puuhiomoksi vuonna 1911. Tehtaan ympärille muodostuneen yhdyskunnan ansiosta Killinkoski kehittyi Virtain kirkonkylän kokoiseksi taajamaksi.[4]
Suomen sodan aikana vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin johtama sissiosasto ryösti venäläisten sotajoukkojen varastoja (Rothin ja Spoofin sissiretki). Kansalaissodan aikana käytiin Vaskivedellä miltei yhtämittaisia taisteluja helmi- ja maaliskuussa 1918, ja niiden vuoksi punaisten oli peräännyttävä tästä rintamansa pohjoisimmasta tukikohdasta.[4]
Vuoden 1973 alussa Virtoihin liitettiin tuolloin lakkautetun ja pääosin Vilppulaan liitetyn Pohjaslahden kunnan luoteisosa, mm. Monoskylä. Virroilla siirryttiin peruskoulujärjestelmään syyslukukauden 1975 alussa.[4]
Virroilla sattui tammikuussa 1979 vanhainkodin palo, jossa sai surmansa 27 vanhusta. Kyseessä on Suomen toiseksi eniten kuolonuhreja vaatinut palo vuonna 1966 tapahtuneen Lapinlahden kunnalliskodin tulipalon jälkeen.[5] Tuhoutuneen vanhainkodin paikalla Jäähdyspohjan kylässä on vuonna 1989 paljastettu muistomerkki. Kotalan kylässä sijaitsee vuonna 1936 paljastettu karhunkaataja Martti Kitusen muistomerkki.[4]
2000-luvulla Killinkosken pankkiryöstö ylitti kansallisen uutiskynnyksen.
Virtain sote-yhtiön sote-palvelujen toimitus johti valtioneuvostotason käsittelyyn.
Kunta on hyvien tieyhteyksien varrella Tampereen, Porin ja Jyväskylän välimaastossa. Keskustan tuntumassa risteävät Porin ja Jyväskylän välinen valtatie 23, Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66, Killinkosken kautta Ähtäriin ja edelleen Pietarsaareen kulkeva kantatie 68 sekä Tampereelta Näsijärven länsipuolitse tuleva kantatie 65. Alueella on runsaasti pienteollisuutta ja kauppoja. Tuurin kyläkauppa, Ähtärin eläinpuisto, Herraskosken kanava ja Perinnekylä ovat lyhyen ajomatkan päässä.
Kaupungin läpi kulkee vuonna 1938 käyttöön otettu Haapamäki–Pori-rata, josta suurin osa lakkautettu 1985. Henkilöliikenne lakkautettiin 1981 ja viimeinen juna kulki kaupungin läpi 27.12.1984. Nykyisin lähimmät rautatieasemat sijaitsevat ns. vanhalla Pohjanmaan radalla (Haapamäki–Seinäjoki-rata) Haapamäellä ja Ähtärissä. Tampereelta Virroille johtaa laivareitti, Runoilijan tie.
Virtain maisemakuvassa on nähtävissä keskisuomalaisia piirteitä harvoine, lähinnä järvien rannoille keskittyneine asutuksineen, laajoine metsäalueineen ja suurine maaston korkeuseroineen. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suuri vedenjakaja Suomenselkä kulkee Virtain luoteisosan poikki.[4] Alkuperäistä metsää, järviä ja luontoa on runsaasti. Pari kilometriä keskustasta Ruoveden suuntaan, kantatie 66:n varrella, ovat tunnetut Torisevan rotkojärvet. Järviä kunnan alueella on kaikkiaan 269 ja sisävesiä on kunnan pinta-alasta 10,5%. Järvistä suurimmat ovat Vaskivesi–Visuvesi, Toisvesi ja Seinäjärvi.[6] Virtain järvet kuuluvat pääosin Kokemäenjoen vesistön latvavesiin Ähtärin ja Pihlajaveden reitteihin. Luoteessa sijaitseva Seinäjärvi ja sen lähijärvet laskevat Seinäjokea myöten Kyrönjokeen, joka puolestaan laskee Pohjanlahteen Vaasan itäpuolella.[4]
Virrat on Suomen "virallinen" Juhannuskaupunki – tavaramerkki on rekisteröity 31. heinäkuuta 2002.[7] Juhannusjulistus lähetetään Virroilta joka juhannusaatto kello 18.00. Runomuotoinen juhannusjulistus[8] on virtolaisen Markku Sorvarin kirjoittama. Aikaisempina vuosina julistus on ollut kuultavissa radiossa ja vuonna 2007 se lähetettiin suorana Yle TV2 -kanavalla. Virtain maine monipuolisena kesämökkikuntana on kasvanut tittelin myötä. Virroilla sijaitsee merkittävä osa Pirkanmaan loma-asunnoista. Vuosina 1984–1994 Virroilla järjestettiin myös juhannuksena nuorta yleisöä kymmentuhatpäisin kerännyt Rantarock.
Virtain pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lantusta ja muikuista keitetty lohkosoppa, imelletty ruispuolukkapuuro eli jälkiruokatirri sekä kuminalla maustettu varilimppu.[9]
Vaikka Virtain sijainti on keskeinen ja liikenneyhteydet hyvät, välimatkat ovat pitkähköt lähikuntiin. Virrat sijaitsee Seinäjoen, Jyväskylän, Porin sekä Tampereen väliin jäävällä alueella. Lähin kaupunkikeskus on Seinäjoki Etelä-Pohjanmaan puolella. Tuurin matkailukeskukseen on matkaa 51km.
Helsinki 285km Kouvola 276km Hanko 385km Turku 255km Vaasa 174km Kalajoki 279km Varkaus 242km Joensuu 361km Kajaani 401km Oulu 417km Kuusamo 626km Rovaniemi 637km Utsjoki 1087km Enontekiön Kilpisjärvi 1005km
Seinäjoki 90km Jyväskylä 114km Pori 152km Tampere 105km
Ruovesi 37km[10] Ähtäri 41km[11] Alavus 43km Keuruu 54km Parkano 60km Mänttä-Vilppula 61km Jalasjärvi 69km
Keuruun Haapamäen rautatieasema 41km Ähtärin rautatieasema 41km Alavuden rautatieasema 46km Parkanon rautatieasema 53km
Kirkonkylästä Liedenpohjaan 18km Kirkonkylästä Killinkoskelle 20km Kirkonkylästä Kotalaan 16km Kirkonkylästä Koroon 13km Kirkonkylästä Vaskivedelle 21km Kirkonkylästä Kurjenkylään 24km
Virrat on rakenteellisesti teollistunut maatalouskunta. Virroilla merkittävä osa elinkeinorakenteesta on maataloudessa, mutta Virroilla on myös laajalti pienteollisuutta. Myös matkailu on Virroilla merkittävä elinkeino.
Virtain valtuuston paikkajakauma kaudella 2017–2021:
Kesk. 9 SDP 6 Kok. 6 Virtain sitoutumattomien yhteislista 3 Vas. 2 KD 1 Yhteensä 27
Eduskuntavaaleissa 2015 puolueiden kannatusprosentit Virroilla olivat seuraavat:[12]
Suomen Keskusta 41,3 % Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 19,6 % Perussuomalaiset 15,5 % Kansallinen Kokoomus 8,1 % Vasemmistoliitto 5,6 % Suomen Kristillisdemokraatit (KD) 5,3 % Vihreä liitto 2,5 % Itsenäisyyspuolue 1,1 % Piraattipuolue 0,6 % Pirkanmaan Sitoutumattomat yl 0,2 % Suomen Kommunistinen Puolue 0,1 %
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Virroilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[13]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Virtain alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[14]
Herranen Härkönen Jäähdyspohja Ikkala[15] Killinkoski Koro[16] Kotala Kurjenkylä[17] Lahdenkylä[15] Liedenpohja[18] Ohtola[15] Rantakunta Vaskivesi Vaskuu[19] Äijänneva
Vuoden 2017 lopussa Virroilla oli 6 844 asukasta, joista 3 492 asui taajamissa, 3 307 haja-asutusalueilla ja 45 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Virtain taajama-aste on 51,4 %.[20] Virtain taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Virtain keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa 3 492 asukasta.[21]
Virrat esiintyy kirjallisuudessa mm. useissa Teuvo Saavalaisen romaaneissa sekä Kauno Vuorenpään kansalais­sotaa käsittelevässä kirjassa Virrat 1918.
Tom Sukanen, amerikansiirtolainen, laivanrakentaja-persoona, josta tehty mm. elokuva. Antti Lieroinen (k. 1643, Ruovesi), Virtain Jäähdyspohjassa elänyt noita ja selvänäkijä Martti Kitunen (mainitaan myös nimellä Mårten Henrikinpoika) (s. 14. marraskuuta 1747, Virrat – k. 7. lokakuuta 1833, Virrat), metsästäjä, karhunampuja I. K. Inha (alkuaan Konrad Into Nyström, s. 12. marraskuuta 1865 Virrat – k. 3. huhtikuuta 1930 Helsinki), kirjailija, kääntäjä ja valokuvaaja Onni Tarjanne (vuoteen 1906 Törnqvist, s. 5. syyskuuta 1864 Virrat – k. 23. toukokuuta 1946 Helsinki), arkkitehti Väinö Hanhijoki (s. 6. kesäkuuta 1896 – k. 16. elokuuta 2005 Virrat), iäkkääksi elänyt mies Reino Heinonen (s. 19. heinäkuuta 1898 Virrat – k. 30. syyskuuta 1944), jääkärieverstiluutnantti Armid Sandberg (s. 13. helmikuuta 1876 Sippola – k. 4. elokuuta 1927 Toriseva, Virrat), taidemaalari Marjaliisa Pitkäranta (o.s. Raittinen, ent. Rinne s. 27. syyskuuta 1941 Killinkoski, Virrat – k. 9. tammikuuta 2003 Killinkoski, Virrat), kuvittaja Jukka Sihvonen (s. Virrat), Turun yliopiston elokuvatutkimuksen professori Mika Polku (s. 19. heinäkuuta 1975, Virrat), korkeushypyn Suomen mestari 1998, 2000, 2001 ja 2003 ja Suomen ennätyksen haltija (231) Katja Kilpi (s. 26. huhtikuuta 1974 Virrat), korkeushypyn Suomen mestari 1990, 1991 ja 1992 Jouko Kilpi (s. 21. huhtikuuta 1961) , korkeushypyn Suomen mestari 1983 Seppo Hovinen (s. 4. helmikuuta 1951 Virrat), keihäänheiton Suomen mestari 1976 ja 1977 (maalivahti Niko Hovisen isä) Tuula Laaksalo (o.s. Hyytiäinen, s. 21. huhtikuuta 1953 Rovaniemi), keihäänheiton Suomen mestari 1982, 1984 ja 1988, edusti Virtain Urheilijoita Vesa Rantanen Vesa Tapani Rantanen (s. 2. joulukuuta 1975 Jalasjärvi), seiväshypyn monikertainen Suomen mestari, edustaa Virtain Urheilijoita Pertti Niittylä (s. 16. tammikuuta 1956 Virrat), pikaluistelun Suomen mestari Vesa Korjus (s. 13. elokuuta 1981 Virrat) , aitajuoksija, edusti Virtain Urheilijoita, nykyään Kuortaneen Kuntoa Kari Sainio (s. 24. toukokuuta 1975 Virrat), jalkapalloilija Suomen mestaruus 2001 ja 2006 Pirkko Korkee (o.s. Leveelahti, s. 25. maaliskuuta 1927 Virrat), hiihtäjä MM-viestihopeaa 1958, edusti Virtain Urheilijoita ja Valkeakosken Hakaa Paavo Hietanen (s. 20. helmikuuta 1931 Uusikirkko VL), pesäpalloilija, toimi valmentajana ja yläasteen liikunnanopettajana Virroilla Jutta Gustafsberg (ent. Jussila, o.s. Virtanen, s. 1973, Virrat), fitness Suomen mestari, yrittäjä Tapio Kuula (s. 1957 Kurjenkylä, Virrat), Fortumin toimitusjohtaja Keijo Leppänen (s. 12. maaliskuuta 1960 Virrat), MTV3:n uutisankkuri, toimittaja, kirjailija Marjaana Aumasto (s. 1958 Virrat), kirjailija Heikki Jartti (s. 22. tammikuuta 1887, Virrat – k. 17. tammikuuta 1951, Pihlajavesi), kirjailija Verneri Liinamaa (nimi vuoteen 1934 Verner Lindgren, s. 28. kesäkuuta 1898 Virrat – k. 5. kesäkuuta 1972 Raahe), kirjailija Teuvo Saavalainen (s. 22. heinäkuuta 1927 Kotka – k. 1. helmikuuta 2002 Virrat), kirjailija Uolevi Nojonen (oikealta nimeltään Ahti Uolevi Ylä-Nojonen, kirjoittanut myös salanimellä A. U. Pirkkala s. 6. kesäkuuta 1939 Virrat), kirjailija L. J. Järvinen (Lauri Johannes Järvinen, s. 7. huhtikuuta 1904 Virrat – k. 25. toukokuuta 1957 Oulu), kirjailija Frans Viitanen (s. 26. syyskuuta 1864 Virrat – k. 17. syyskuuta 1932 Uusikaupunki), kirjailija Hannu Häme (Hannu Johannes Mäkinen, s. 4. tammikuuta 1904 Virrat – k. 4. toukokuuta 1962 Virrat), runoilija Lauri Perälä (s. 3. elokuuta 1881 Alavus – k. 5. huhtikuuta 1942 Virrat), kirjailija, kansanedustaja (ML) 1919–1924 Hilma Koivulahti-Lehto (s. 24. huhtikuuta 1881 Virrat – k. 27. syyskuuta 1955 Virrat), kansanedustaja (SDP) 1919–1945 ja 1948–1951 Eino Syrjä (s. 9. maaliskuuta 1928 Virrat – k. 5. joulukuuta 2002 Virrat), kansanedustaja (SMP) 1970–1972 Lempi Tuomi (o.s. Kuusela, s. 27. elokuuta 1882 Virrat – k. 24. maaliskuuta 1958 Jyväskylä), kansanedustaja (SSTP) 1922–1923 Onni Tuomi (entinen sukunimi Ahlbom, s. 21. marraskuuta 1875 Virrat – k. 4. tammikuuta 1933 Petroskoi, Neuvostoliitto), kansanedustaja (SDP) 1908–1918 Helmi Morri (s. 5. toukokuuta 1938 Pohjaslahti), kansanedustaja (Kesk.) 1991–1995 Yrjö Sariola (s. 1. kesäkuuta 1932, Laukaa), Lapuan hiippakunnan piispa 1974–1995, toimi seurakunnanpastorina Virroilla Jari Yliaho (s. 9. joulukuuta 1957 Virrat), kitaristi Oliver, rock-yhtye Donna, rock-yhtye (Rockin SM-1975 voittaja) Sekaannus, punk-yhtye Jussi Viitala, tiedemies ja kirjailija (s. 1940)
Hilma Koivulahti-Lehto (s. 24. huhtikuuta 1881 Virrat – k. 27. syyskuuta 1955 Virrat), kansanedustaja (SDP) 1919–1945 ja 1948–1951 Jaana Ylä-Mononen (s. 5. helmikuuta 1961 Pohjaslahti), kansanedustaja (Kesk.) 1999–2007 Helmi Morri (s. 5. toukokuuta 1938 Pohjaslahti), kansanedustaja (Kesk.) 1991–1995 Harri Jaskari (s. 26. maaliskuuta 1964 Virrat), kansanedustaja (Kok.) 2007- Matti Maijala (s. 17. heinäkuuta 1923 Kangasala – k. 30. tammikuuta 2007 Virrat), kansanedustaja (Kesk.) 1970–1972 sekä 1975–1991
Aulum-Haderup, Tanska Gol, Norja Årjäng, Ruotsi
Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit