Valtatie 4
Valtatie 4 on Suomen halki Helsingistä Lahden, Jyväskylän, Oulun ja Rovaniemen kautta Utsjoelle johtava valtatie. Tie on yksi tärkeimmistä päätieyhteyksistä Suomessa ja pääyhteys Etelä- ja Pohjois-Suomen välillä. Tien pituus on 1295 kilometriä ja se on Suomen pisin valtatie. Vuoden 2012 alussa tiestä oli moottoritietä 16 eri kunnan alueella yhteensä 205 kilometriä ja moottoriliikennetietä viiden kunnan alueella yhteensä 39 kilometriä.
Tie on myös osa yleiseurooppalaiseen päätieverkkoon kuuluvaa eurooppatietä E75. Tie kuuluu kokonaisuudessaan yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon sekä Helsingin ja Rovaniemen välinen osuus liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon.
Oulujoen sillalla Oulun kaupungissa ajoneuvojen määrä on enimmillään 60000 ajoneuvoa vuorokaudessa.[1]
Nelostie alkaa etelässä Helsingin keskustasta ja kulkee kanta­kaupungin alueella Esplanadia, Pohjoisrantaa, Sörnäisten rantatietä, Hermannin rantatietä ja Kustaa Vaasan tietä pitkin. Vanhankaupungin alueella alkaa moottoritieosuus, jonka nimenä Helsingin ja Vantaan alueella on Lahdenväylä. Alkuosa on yhteistä valtatie 7:n (Porvoonväylä) kanssa, tiet eroavat noin seitsemän kilometrin päässä Jakomäessä.
Nelostie palvelee Helsingin seudun alueita pääradan varressa kulkien Itä-Vantaan läpi Keravalle, Järvenpäähän ja Tuusulan itäosaa sivuten. Järvenpäässä tie erkanee pääradasta ja suuntaa kohti Mäntsälää, Orimattilaa ja Lahtea kulkien Lahden oikoradan kanssa vierekkäin. Moottoritie jatkuu edelleen Nastolan ohi Heinolan pohjoispuolelle Lusiin, jonka jälkeen tie jatkuu pohjoiseen, koilliseen Mikkelin suuntaan lähtee valtatie 5.
Heinolan jälkeen tie kulkee Sysmän itäosien kautta Hartolaan, Joutsaan, Toivakkaan ja edelleen Jyväskylään. Toivakan ja Kanavuoren välillä on 20 kilometriä pitkä moottoriliikennetieosuus.
Jyväskylän Vaajakoskella tiehen yhtyvät valtatiet 9, 13 ja 23. Nämä kulkevat yhtenä moottoritienä kuuden kilometrin matkan Jyväskylän keskustan tuntumaan, missä valtatiet 9, 18 ja 23 eroavat etelään ja 4 ja 13 jatkuvat pohjoiseen. Etu-Palokan ja Kirrin välillä on taas kuuden kilometrin pituinen moottoritie. Jyväskylän lentoaseman ohitettuaan tie saapuu Laukaan ja Uuraisten rajaa myötäillen Äänekoskelle, jossa eroaa valtatie 13 Kokkolaan. Seuraavina ovat Viitasaari ja Pihtipudas. Sitten saavutaan Pohjois-Pohjanmaalle, jossa ovat Pyhäjärvi, Kärsämäki, Siikalatvan kunnan Pulkkilan ja Rantsilan taajamat sekä Tyrnävän kunnan Temmeksen taajama. Limingan Haaransillalla eroaa valtatie 8 Kokkolan kautta kohti Turkua ja näiden liittymästä alkaa Pohjantie-niminen moottoritie, joka johtaa Kempeleen ja Oulun ohi.
Haukiputaalla moottoritie muuttuu moottoriliikennetieksi ja Iissä tavalliseksi maantieksi, joka jatkuu Lapin puolella Simoon. Simon Maksniemessä alkaa moottoritie, joka jatkuu Kemiin kaupungin ohi. Keminmaassa nelostie muuttuu tavalliseksi maantieksi ja jatkuu sisämaahan Tervolan kautta Rovaniemelle, jossa on lyhyehkö nelikaistainen osuus. Rovaniemen pohjoispuolella paikkakuntia on enää harvassa; tie kulkee Sodankylän sekä Inarin kuntaan kuuluvien Saariselän ja Ivalon kylien kautta. Tie loppuu Utsjoelle Norjan vastaiselle raja-asemalle. Välittömästi rajan takana on E6-tie.
Valtatie 4 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Uusimaa – Päijät-Häme – Keski-Suomi – Pohjois-Pohjanmaa – Lappi.
Valtatie 4 kulkee seuraavien kaupunkien ja kuntien kautta: Helsinki – Vantaa – Sipoo – Vantaa (uudelleen) – Kerava – Tuusula – Järvenpää – Tuusula (uudelleen) – Järvenpää (uudelleen) – Tuusula (uudelleen) – Mäntsälä – Orimattila – Hollola – Lahti – Heinola – Sysmä – Hartola – Joutsa – Toivakka – Jyväskylä – Laukaa – Uurainen – Äänekoski – Viitasaari – Pihtipudas – Pyhäjärvi – Kärsämäki – Siikalatva – Liminka – Tyrnävä – Liminka (uudelleen) – Kempele – Oulu – Ii – Simo – Kemi – Keminmaa – Tervola – Rovaniemi – Sodankylä – Inari – Utsjoki.
Valtatie 4 syntyi vuonna 1938 Suomen ensimmäisen tienumerointijärjestelmän tultua käyttöön. Alun perin tie kulki Helsingistä Hyvinkään, Padasjoen, Jämsän, Jyväskylän, Oulun, Kemin, Rovaniemen ja Ivalon kautta Petsamoon. Sotien jälkeen Petsamon jäätyä luovutetulle alueelle tien pohjoisosa linjattiin uudelleen Ivalosta Kaamasen kautta Karigasniemelle. Vuonna 1963 tien eteläosa linjattiin uudelleen kulkemaan Helsingistä Lahteen ja edelleen Päijänteen länsipuolta Padasjoelle. Viimeisimmät merkittävät muutokset tien linjaukseen tehtiin 1990-luvulla, kun Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolta Heinolan kautta ja tien pohjoisin osuus Kaamasesta Utsjoelle.[2]
Pääkaupunkiseudulla valtatietä 4 suunnitellaan parannettavaksi väleillä Koskela–Kehä III sekä Kehä III–Koivukylänväylä, mahdollisesti parannukset ulottuvat kauemmas pohjoiseen liikennemäärien vuoksi. Hankkeessa parannetaan Lahdenväylän ja Porvoonväylän liikenteellisiä ominaisuuksia lisäkaistoja rakentamalla ja liittymäjärjestelyjä parantamalla. Koskelan eritasoliittymässä pohjoissuunnan rampit siirretään lähemmäksi Lahdenväylää. Koskelan ja Viikin välille rakennetaan lisäkaistat nykyisten ajoratojen ulkoreunaan Pasilanväylän täydentämisen yhteydessä. [3] Viikin ja Kivikon välille rakennetaan lisäkaista Helsingin suuntaan. Kehä I:n ja Porvoonväylän välille rakennetaan uusi eritasoliittymä sekä rinnakkaisrampit [4]. Porvoonväylän ja Korson välille rakennetaan kolmannet kaistat. Hankkeiden kustannusarviot ovat yhteensä 78 miljoonaa euroa.[5][6] Koskelan eritasoliittymän rakennustyöt ovat käynnissä.[7] Muilta osin hankkeet on Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelmassa suunniteltu toteutettaviksi vuoden 2008 jälkeen, mutta niiden toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole päätöstä. Liikennemäärien suuruuden huomioon ottaen saattaa olla, että lisäkaistoja jatketaan Keravaan ja jopa Järvenpäähän saakka.
Lahdessa eteläisen kehätien rakennustöiden myötä rakennetaan kolmannet kaistat yhteiselle osuudelle valtatien 12 kanssa [8] [9]
Kanavuoren ja Vaajakosken väli Jyväskylässä on neljän valtatien yhteinen kaksikaistainen tieosuus ja liikenteellinen pullonkaula. Tiehallinto suunnitteleekin moottoritien rakentamista Vaajakosken taajaman ohi Kanavuoresta Haapalahteen, josta jatkuu nykyinen Vaajakosken ja Jyväskylän välinen moottoritie. Uuden moottoritien pituus olisi noin kolme kilometriä, ja sillä olisi useita eritasoliittymiä ja siltoja. Hankkeen kustannusarvio on 60 miljoonaa euroa, josta ensimmäisen vaiheen osuus 33 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisajankohta on avoin.[10]
Jyväskylän pohjoispuolella lyhyen moottoritieosuuden jälkeen valtatie 4 on kaksikaistaista sekaliikennetietä, jonka liikennemäärät ovat suuret. Tiehallinto suunnittelee tien parantamista moottoritieksi välillä Kirri–Tikkakoski–Vehniä.[11] Hallitus esitti Kirri–Tikkakoski-moottoritien rakentamiselle 139 miljoonan euron valtuutta talousarvioesityksen täydennyksessä marraskuussa 2017. Liikenteelle osuuden pitäisi avautua vuonna 2021.[12]
Valtatie 13 ja Valtatie 4 parannellaan Äänekosken Huutomäen kohdalla eritasoliittymäksi[13], hanke valmistuu syksyllä 2018.
Valtatie 4 ohittaa Oulun kaupungin moottoritienä ja liikenne tiellä sujuu pääosin hyvin, joskin tie ruuhkautuu ajoittain etenkin Oulujoen ylittävien siltojen kohdalla. Liikennemäärät kasvavat jatkuvasti ja ennusteen mukaan ilman parantamistoimenpiteitä tie ruuhkautuu tulevaisuudessa pahoin. Osuuden parantamisesta on valmistunut yleissuunnitelma vuonna 2008[14] ja tiesuunnitelma vuonna vuonna 2012. Suunnitelman mukaan Oulujoen ylittävä osuus rakennettaisiin 3+3-kaistaiseksi, eritasoliittymiä parannettaisiin muun muassa lisärampeilla, melusuojausta lisättäisiin ja eritasoliittymien yhteyteen rakennettaisiin linja-autopysäkkejä. Hankkeen arvonlisäverottomat rakentamiskustannukset ovat arviolta 73 miljoonaa euroa. Ensimmäisen vaiheen parannusten on tarkoitus olla valmiina vuonna 2019.[15] Toisessa vaiheessa rakennetaan yhtenäiset kolmannet kaistat Kempeleestä Oulun pohjoisosiin noin kymmenen kilometrin matkalle.
Rovaniemellä valtatietä 4 suunnitellaan parannettavaksi keskustan eteläpuolella noin 2,5 kilometrin matkalla. Hankkeeseen kuuluu kaksi uutta eritasoliittymää. Hankkeen tiesuunnitelma on hyväksytty vuonna 2013, ja rakennustyöt on määrä aloittaa vuosien 2014–2015 aikana.[16] Hankkeen kustannusarvio on 25 miljoonaa euroa.[17]
Lisäksi nelostielle on rakenteilla tai suunnitteilla useita pienempiä hankkeita, kuten liittymien parantamis- ja ohituskaistojen rakentamistöitä.
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 4 olisi nelikaistainen osuuksilla Helsinki–Lusi ja Vaajakoski–Jyväskylä–Äänekoski sekä Oulun, Kemin ja Rovaniemen seuduilla. Lisäksi osuudet Lusi–Vaajakoski ja Haukipudas–Kemi olisivat jatkuvaa ohituskaistatietä sekä osuudet Äänekoski–Pyhäjärvi ja Pulkkila–Liminka kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia, ja niiden toteuttaminen edellyttäisi tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.[18]
Lahdenväylää Helsingin Viikin kohdalla. Lahdenväylä Kehä I:n eritasoliittymän kohdalla. Valtatie 4 Heinolan kohdalla, taustalla Tähtiniemen silta. Uuden linjauksen tietöitä Vaajakoskella. Vaajakosken liikenneympyrä Vaajakosken moottoritie Valtatie 4 pohjoisen suuntaan Äänekosken eteläpuolella. Ouluntulli Kempeleen ja Oulun rajalla Limingan Haaransillan ja Iin Räinänperän välisellä moottoritieosuudella. Valtatie 4 Oulun Kontinkankaalla. Valtatie 4 Inarin Ukonjärvellä. Talvinen valtatie 4 Inarissa. Kuvassa Utsjoen keskustassa sijaitseva Saamen silta ja valtatien 4 päätepiste.
Vanhasta nelostiestä kertoo Pasi Kauniston laulu Nelostie vuodelta 1971.[19]
Radio Nelostie on ollut toimintansa lakkauttanut paikallisradio Äänekoskella.
Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit