Äänekoski
Äänekoski on teollisuuskaupunki Keski-Suomen maakunnassa Keitele-järven eteläpäässä. Äänekosken naapurikunnat ovat Kannonkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari. Aakkosissa Äänekoski sijoittuu viimeiseksi Suomen kunnista suomenkielisten nimien osalta. Ruotsinkielisissä nimissä Äänekosken jälkeen sijoittuvat vielä Östermark (Teuva) ja Övertorneå (Ylitornio).
Äänekoski sijaitsee valtatien 4 (E75) varrella noin 40 kilometriä Jyväskylän kaupungista pohjoiseen. Hirvaskankaalta, 12 kilometriä Äänekosken keskustasta Jyväskylän suuntaan sijaitsevalta huoltoasema- ja liikekeskittymältä erkanee kantatie 69 Suonenjoelle. Honkolasta, 6 kilometriä Äänekosken keskustasta Jyväskylän suuntaan erkanee valtatie 13 Kokkolaan.
Äänekoskella sijaitsee kaikkiaan 13 Natura-kohdetta. Niihin kuuluu harjualueita, reheviä lintuvesiä ja Hitonhaudan rotkovajoama.[1]
Äänekosken henkikirjakylät on seuraavassa lueteltu kuntaliitoksia edeltäneen kuntajaon mukaan:
Konginkangas: Kalaniemi, Konginkangas ja Pyyrinlahti[2] Sumiainen: Paadentaipale, Raikkaus ja Sumiainen[3] Suolahti: kylistä ei tietoja[4] Äänekoski ja Äänekosken maalaiskunta: Honkola, Kangashäkki, Kiimasjärvi, Koivisto, Paadentaipale, Petruma, (Laukaan) Äänekoski, (Saarijärven) Äänekoski[5]
Epävirallisia kyliä ja kulmakuntia ovat lisäksi ainakin Hietama, Hirvaskangas, Laajaranta, Liimattala, Mämme, Parantala ja Rannankylä.
Vuoden 2017 lopussa Äänekoskella oli 19 144 asukasta, joista 14 366 asui taajamissa, 4 619 haja-asutusalueilla ja 159 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Äänekosken taajama-aste on 75,7 %.[6] Äänekosken taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:[7]
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Itsenäistä Äänekosken kuntaa edelsi seurakunnan irrottautuminen Laukaan seurakunnasta: Äänekosken rukoushuonekunta perustettiin 1902. Keisarillisen Suomen senaatin päätöksellä 23. maaliskuuta 1906 määrättiin Äänekosken seurakunta perustettavaksi vuoden 1907 alusta. Äänekosken Kirkonmäelle valmistui uusi puurakenteinen pitkäkirkko vuonna 1906. Se tuhoutui korjauskelvottomaksi tuhopoltossa vuonna 1968.
Äänekosken kunta perustettiin vuonna 1911 erottamalla Laukaan kunnan pohjoinen osa sekä itäisiä osia Saarijärven kunnasta omaksi kunnakseen.[8] Vuonna 1932 kunnasta erotettiin Äänekosken ja Suolahden kauppalat, ja siihenastisen Äänekosken kunnan nimi pidentyi Äänekosken maalaiskunnaksi. Kauppalan väkiluku oli 3697 henkeä vuonna 1937 ja se kaksinkertaistui vuoteen 1964 mennessä (7619 asukasta)[8]. Kaupunginoikeudet Äänekoskelle myönnettiin vuonna 1973.[9]
Maalaiskunta, jonka vanha kunnantalo edelleen sijaitsee valtateiden 4 (E75) ja 13 risteyksessä Äänekosken Honkolassa, liitettiin Äänekosken kauppalaan vuonna 1969.
Äänekosken kaupunkiin liitettiin 1. tammikuuta 1993 sen pohjoispuolella sijainnut Konginkankaan kunta[9].
Äänekosken ja Suolahden kaupunginvaltuustot sekä Sumiaisten kunnanvaltuusto hyväksyivät syyskuussa 2005 kuntien välisen yhdistymissopimuksen ja esityksen valtioneuvostolle kuntajaon muuttamiseksi. Valtioneuvosto päätti toukokuussa 2006, että Sumiaisten kunta, Suolahden kaupunki ja Äänekosken kaupunki lakkautetaan ja tilalle perustetaan niiden alueet käsittävä uusi kunta, joka ottaa käyttöönsä Äänekoski-nimen ja kaupunkinimityksen. Uusi kuntajako tuli voimaan 1. tammikuuta 2007.[10] Uuden Äänekosken kaupungin johtoon valittiin vanhan Äänekosken kaupunginjohtaja Hannu Javanainen. Suolahden entinen kaupunginjohtaja Heli Möller toimi Äänekosken apulaiskaupunginjohtajana. Vuodesta 2015 alkaen Äänekosken kaupunginjohtajana on toiminut Matti Tuononen.
Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi valittiin Suolahden kaupungin entinen vaakuna. Äänekosken vanha kolmen postitorven vaakuna jäi pois käytöstä.
Kaupunginjohtaja on Matti Tuononen.[11] Valtuustossa on 43 paikkaa. Suurimmat valtuustoryhmät ovat SDP ja Vasemmistoliitto.[12]
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistajana tunnettu Valtra, sen emoyhtiö AGCO Suomi Oy ja ikkunateollisuuden aihioita tuottava Kurikka Timber Oy.[13]
Äänekoski tunnetaan vahvana ja perinteikkäänä teollisuuspaikkakuntana. Teollisuustoiminta Äänekoskella alkoi vuosina 1896–1900, kun Äänekoski Aktiebolaget perusti Äänekosken varteen puuhiomon ja kartonkitehtaan. Nykyisin kaupungissa sijaitsevat Metsä Boardin vuonna 1899 perustettu, vuonna 1966 uusiin tiloihin siirtynyt taivekartonkitehdas, Metsä Fibren vuonna 1985 käynnistetty sulfaattiselluloosatehdas, Metsäliitto Cooperative Finnforestin vaneritehdas, CP Kelco Oy:n kemiallisten tuotteiden tehdas, Valtra Oy Ab:n traktoritehdas sekä Valio Oy:n tuotantolaitos. Vuonna 1906 perustetun ja vuonna 1987 uudistetun hienopaperitehtaan toiminta lopetettiin vuonna 2011.
Elektroniikkateollisuutta on Äänekoskella ollut 1970-luvulta lähtien. Valtion omistama Televa aloitti toimintansa Äänekoskella 1974 kaupungilta vuokratuissa tiloissa ja siirtyi omiin tiloihin 1976. Vuonna 1987 tehdas siirtyi kokonaan Nokia Oyj:n omistukseen. Nokia myi tehtaan sieviläiselle Scanfil Oy:lle heinäkuussa 2000. Samana vuonna Nokia siirsi myös tuotekehitysyksikkönsä uusiin toimitiloihin Jyväskylään. Scanfil lopetti Äänekosken tehtaan toiminnan syyskuussa 2007 ja siirsi tuotannon muille tehtailleen.
Metsä Group rakensi Äänekoskelle Suomen metsäteollisuushistorian kaikkien aikojen suurinta investointia, yhteensä yli 1,2 miljardin euron biotuotetehtaan. Investointipäätös tehtaasta tehtiin keväällä 2015 ja tuotanto alkoi vuoden 2017 lopulla. Tehdas tuottaa sellun lisäksi erilaisia biotuotteita, kuten mäntyöljyä, biosähköä ja puupolttoainetta. Mahdollisia uusia, tuotannon sivuvirroista saatavia jalosteita ovat uudet kuitutuotteet, biomuovin raaka-aineet, lannoitteet ja bioöljy ja biokaasu. Biotuotetehtaan selluntuotannon kapasiteetti on 1,3 miljoonaa tonnia vuodessa. Tehtaan työllistävä vaikutus on yli 2500 työpaikkaa koko arvoketjussa.[14] Selluntuotannon kapasiteetti uudessa tehtaassa on 1,3 miljoonaa tonnia vuosittain. Suomen vientiä tehdas lisää arviolta 500 miljoonaa euroa vuosittain ja se nostaa valtakunnan uusiutuvien energioiden tuotantoa yhteensä yli kahdella prosenttiyksiköllä.[15]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Äänekosken yhdyskuntarakenne perustuu voimakkaasti yksityisautoliikenteeseen. Valtatietä 4 Jyväskylästä Äänekoskelle on viime vuosina parannettu muun muassa rakentamalla moottoritietä Jyväskylästä pohjoiseen, parantamalla vilkkaiden risteysalueiden turvallisuutta rakenteellisin toimenpitein sekä rakentamalla ohituskaistoja. Julkisen liikenteen yhteydet linja-autolla Äänekoskelta Jyväskylään ovat hyvät. Valtatietä 4 parannetaan parhaillaan paikkakunnalle rakennetun biotuotetehtaan takia. Äänekoski-Jyväskylä välille rakennetaan uusia tieratkaisuja, jotka käsittävät muun muassa moottoritietä, uusia 2+2 ajorataisia teitä ja uusia siltoja. Hanke tulee valmistumaan vuoteen 2021 mennessä.
Äänekosken ja Suolahden taajamat ovat Jyväskylä–Haapajärvi-radan varressa, joka nykyisin palvelee ainoastaan tavaraliikennettä. Matkustajaliikenne radalla lakkautettiin vaiheittain vuoteen 1987 mennessä, jolloin lopetettiin paikallisliikenne välillä Äänekoski–Jyväskylä. Syksyllä 2011 rataosa Äänekoskelta Saarijärvelle peruskorjattiin ensimmäisenä osana koko Haapajärven radan remonttia sen hyviksi arvioitujen liikenteen kasvunäkymien vuoksi. Uuden biotuotetehtaan lisätessä rahdin määrää rataverkostossa, rata uusimaan ja sähköistämään vuosina 2016-2017. Hankkeen kustannusarvio oli 158 miljoonaa euroa.[16]
Äänekoskella sijaitsevia valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Suolahden vanha rautatieasema, Riihiahon tilan isotupa ja pihapiiri, Sumiaisten kirkko ja koko kirkonkylä sekä Keski-Suomen Opiston rakennus. Merkittävänä rakennettuna ympäristönä pidetään myös Konginkankaan kirkkomiljöötä, jonka tasavartinen, puurakenteinen ristikirkko rakennettiin vuosina 1864–1866. Kirkkomaisemaan liittyy myös vuonna 1856 käyttöön vihitty Konginkankaan hautausmaa sekä viljamakasiini, joka on toiminut kotiseutumuseona vuodesta 1956. Yhtenäisiä rakennusalueita ovat myös Pukkimäen ja Markkamäen puutalokaupunginosat.[17] Pukkimäki klassisine puutaloineen on Äänekoski Aktiebolagetin tehtaan työläisilleen vuosina 1920–1927 rakennuttama kaupunginosa, jonka kaikki rakennukset ovat säilyttäneet alkuperäisasunsa. Markkamäen omakotitaloalue on 1940-luvun jälleenrakennuskaudelle tyypillinen puolitoistakerroksisten, puisten omakotitalojen alue, joka sai nimensä tonteille määritellystä yhden markan nimellisestä lunastushinnasta. Äänekosken keskustaajaman kupeessa sijaitsevan Klubinmäen rakennukset liittyvät kiinteästi Äänekosken tehtaiden historiaan ja hallintoon.
Äänekosken keskustaajama on matalaa, kerrostalovaltaista aluetta. Suuria ostoskeskuksia kaupungissa ei sijaitse. Äänekosken keskustaan on valmistunut vuonna 2011 noin 6500 neliömetrin kokoinen K-Citymarket. Äänekosken sisääntuloteiden varsia komistavat korkeat, taidekuvioidut kerrostalot. Keskustan välittömässä läheisyydessä on väljästi rakennettuja omakoti- ja rivitalokaupunginosia.
Äänekosken taajamaan on kaupungiksitulovuonna 1973 rakennettu moderni kirkkorakennus, joka valmistui vuonna 1968 tuhopoltossa vakavasti vaurioituneen vanhan kirkkorakennuksen tilalle. Vuonna 1931 valmistunut Keskuskansakoulun massiivinen rakennus, useat tehdasalueen vanhat asuin- ja konttorirakennukset, vuonna 1986 valmistuneet kaupungintalo ja kaupunginkirjasto taideteoksineen sekä vuonna 1996 valmistunut uimahalli voidaan lukea kaupungin merkittäviksi rakennuksiksi.
Perusopetusta Äänekoskella annetaan kahdeksassa[18] ala-asteen koulussa, joista Äänekosken keskuskoulun ala-aste on suurin. Sen oppilasmäärä on noin 580.[19] Perusopetuksen yläasteen kouluja on kaksi.[20] Yleissivistävä lukiokoulutus on järjestetty Äänekosken lukiossa. Ammatillista opetusta tarjoaa Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopisto (POKE), Keski-Suomen Opistossa Suolahdessa on koulutusta järjestetty vuodesta 1894.
Äänekosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti ja hernetuuvinki sekä ohraryyneistä tehty marjapuuro.[21]
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Äänekoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[22]
Äänekosken seurakunta Konginkankaan kappeliseurakunta Sumiaisten kappeliseurakunta Suolahden kirkkopiiri Äänekosken kirkkopiiri
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Äänekosken alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.[23] Äänekoskella toimii lisäksi Äänekosken helluntaiseurakunta ja Äänekosken vapaaseurakunta sekä Jehovan todistajien valtakunnansali. Ortodoksisen kirkon osalta kaupunki kuuluu Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan ja siellä on oma tsasouna.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Äänekosken kaupungin nykyisellä alueella.[22]
Konginkankaan seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2005) Sumiaisten seurakunta (liitetty Suolahden seurakuntaan 2006) Suolahden seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2007)
Äänekosken Huima on yleisseura, jossa on koripalloon erikoistunut jaosto. Naisten puolella Huima pelaa koripallon pääsarjassa ja miehet 2.divisioonassa. Huiman lisäksi paikkakunnalla toimii useita muita urheiluseuroja, kuten Koiviston Kipinä, Äänekosken Urheilijat sekä Suolahden Urho.
Tunnetuimpia äänekoskelaisia urheilijoita ovat keihäänheittäjät Jorma ja Kimmo Kinnunen.
Äänekoskella järjestetään useita tapahtumia vuosittain. Suurimpia niistä ovat jokakesäiset Keitelejazzit ja Rautalankafestivaalit. Vuonna 2018 Suviseurat järjestettiin Äänekoskella, Konginkankaan Liimattalassa.[24]
Äänekoskella on lukuisia ystävyyskaupunkeja:[25][26]
Alušta, Ukraina Aywaille, Belgia Brande, Tanska Hveragerði, Islanti Sigdal, Norja Örnsköldsvikin kunta, Ruotsi
Äänekosken nähtävyyksiä ovat mm.:
Kalle Piilosen patsas, joka on taiteilija Nora Tapperin vuonna 1996 veistämä. Sijaitsee Äänekosken keskustan Itsenäisyyden puistossa. Kauppiasmuistomerkki, vuonna 1980 Wessmannin kaupan peruskivistä tehty Veikko Hirvimäen teos. Sijaitsee Wessmannin puistossa. Keitele Museo, vesi- ja rautatieliikenteen toiminnallinen erikoismuseo Suolahden satamassa ja Wanhalla Asemalla. Koiviston paikallistie, Koiviston kylällä on osa yli kaksisataa vuotta vanhaa markkina- ja postitietä Vaasan ja Kuopion välillä.[27] Köyhyydenkylä[28], Rautionmäen kyläläisten rakentama kokonaisuus. Lastaajat-veistos, pronssiveistos Suolahden Wanhan Aseman pihamaalla. Sen on veistänyt kuvanveistäjä Tapio Junno vuonna 1982. Markkamäen puutaloalue, 1950-luvun tyyliä edustava suojeltu puutaloalue. Pukkimäen puutaloalue, 1920-luvulla rakennettu puutaloalue, jossa esimerkiksi Birger Brunilan suunnittelemia rakennuksia. Mikon Puisto, joka on nimetty äänekoskelaisen elokuvaohjaaja Mikko Niskasen mukaan. Nuijasodan muistomerkki, vuonna 1714 käytiin kyseisellä paikalla Isonvihan taistelu. Obeliskin muotoinen muistomerkki pystytettiin paikalle 1950. Paperipuu ui -patsas, joka on taiteilija Jussi Koivusalon vuonna 1982 Äänekosken synnystä kertova teos. Sijaitsee Äänekosken keskustassa. Laulavan mörön polku[29], ulkoilureitti Sumiaisissa Syvälahden, Lohilahden ja Vihijärven kylillä. Hiskinmökki, Äänekosken vanhin, 1800-luvulla rakennettu puutalo. Suolahden Wanha Asema, 1898 rakennettu suojeltu rautatieasema Suolahdessa. Talossa on vieraillut mm. Akseli Gallen-Kallelan maalausmatkoillaan Keski-Suomessa.
Äänekosken nähtävyydeksi voidaan laskea myös Helsingin Seurasaaren ensimmäinen rakennuskokonaisuus Niemelän torppa[30], jonka Akseli Gallen-Kallela ja Yrjö Blomstedt löysivät Konginkankaalta. Torpan kaikki rakennukset siirrettiin Seurasaareen 1909.
Valtatiellä 4 Äänekosken Konginkankaalla sattui aamuyöllä 19. maaliskuuta 2004 Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus, kun tilausajossa ollut linja-auto törmäsi väärälle kaistalle ajautuneen vastaantulevan ajoneuvoyhdistelmän raskaassa paperirullalastissa olleeseen perävaunuun. Onnettomuuspaikka sijaitsee noin 20 kilometriä Äänekosken keskustaajamasta pohjoiseen. Onnettomuudessa menehtyi linja-auton kuljettaja ja 22 matkustajaa. 14 matkustajaa loukkaantui.[31]
Kevyen liikenteen silta Häränvirran yli. Helmikuu 2012, pakkasta -24 C. Kuurainen maisema Äänejärvellä helmikuussa 2012.
Luettelo Äänekosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Citation error, replace with{{cite book| author = Tarmio, Hannu; Heinonen, Marketta ja Korpela, Kalevi (toim.)| title = Suomenmaa: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos. 7, Ruotsinpyhtää – Öja| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1978| id = ISBN 951-0-06467-X}}
Äänekosken kylätHonkola | Parantala | HietamaJärvet, lammikot ja lähteetKeitele | Pyhäjärvi| KiimasjärviLuonnonsuojelualueetRakennukset ja rakennelmatMuseotÄänekosken taidemuseo | Tehtaanmuseo | Keitele Museo