Megafauna
Megafauna on yhteisnimi suurikokoisille maaeläimille. Suurikokoisen rajana on pidetty joko sataa kiloa[1] tai sataa paunaa (100 lb, noin 45 kiloa)[2]. Sanaa käytetään etenkin jääkaudella eläneistä, sittemmin sukupuuttoon kuolleista lajeista. Myös nykyään eläviä suurikokoisia kesyttämättömiä eläimiä, kuten norsuja ja leijonia voidaan pitää megafaunana.
Viimeisen jääkauden (Euroopassa Veiksel-jääkauden) megafauna oli jääkauden oloihin sopeutunut suureläimistö.[3] Siihen kuuluivat mammutti, villasarvikuono, saiga-antilooppi, myskihärkä, peura, biisoni, arovisentti, hevonen, kameli, luolahyeena, luolaleijona ja luolakarhu,[4] sekä harmaakarhu, jääkarhu, susi, villikoira ja niin edelleen. Merkittävä osa pleistoseenin magafaunasta hävisi pleistoseenin lopussa ja holoseenin alussa. Tämän pleistoseenin megafaunan tuhon syyksi on epäilty ihmisen harjoittamaa metsästystä, ilmastonmuutosta, kosmista katastrofia jne. Jääkauden megafaunaan kuului tundran, metsän ja aron lajeja.[5]
Noin 30000 vuotta sitten laajimmalle levinneet jääkautiset suureläimet olivat mammutti ja villasarvikuono. Näiden elinalue supistui, kun ilmasto kylmeni. Mammuttifauna tarkoittaa sitä plestoseenin magafaunan osaa, joka asui suunnilleen villamammutin asuinalueella, mutta siihen voidaan lukea megafaunaa kevyempiäkin eläimiä. Mammuttifaunan asuinaluetta kutsutaan monesti arotundraksi ja/tai mammuttiaroksi, vaikka mammutti näyttää asuneen kasvillisuudeltaan monenlaisilla alueilla. Siperian mammuttifaunaksi lasketaan yleensä villamammutti, biisoni, tsherskinhevonen, villasarvikuono, peura, baikalinjakki, myskihärkä, pohjoinen saiga, susi, jääkarhu, ahma, luolaleijona ja luolakarhu.[6]
Euraasiassa mammuttifauna jaetaan arktiseen ja boreaaliseen. Ukrainassa arktisen faunan eteläraja oli noin 50. leveysasteella, mutta lännempänä se kattoi käytännössä koko Ranskan[7]. Boreaalisen faunan eteläraja kulki vähän ikiroudan rajan pohjoispuolella noin 40. leveydellä ja oli Itä-Siperiassa 60. leveydellä[7]. Metsämaan lajit elivät yleensä vuoristoissa, mutta myös jokien varsilla[5].
Luolakarhu (Ursus spelaeus) Luolaleijona (Panthera leo spelaea) Sapelihammaskissat (muun muassa Homotherium-suku) Luolahyeena (Crocuta crocuta spelaea) Mammutit (Mammuthus) Jättiläishirvi (Megaloceros) Villasarvikuono (Coelodonta) Neanderthalinihminen (Homo neanderthalensis)
Deinotherium-norsueläin Dinofelis-sapelihammaskissa Sivatherium-kirahvieläin
Camelops-kameli Amerikanleijona (Panthera leo atrox) Mammutit (Mammuthus) Hirviösusi (Canis dirus) Equus scotti-hevonen Dasypus bellus-vyötiäinen Glyptodon-vyötiäinen Jättiläismajava (Castoroides) Eremotherium-jättiläislaiskiainen Megatherium-jättiläislaiskiainen Smilodon-sapelihammaskissa Homotherium-sapelihammaskissa Tylppäkuonokarhu (Arctodus) Mastodontit (Mammut) Miracinonyx-gepardilaji Phorusrhacos-hirmulintu Teratornis-korppikotka
Diprotodon Zygomaturus Phascolonus-jättiläisvompatti Procoptodon-jättiläiskenguru Stenurus-jättiläiskenguru Jättiläiskoala (Phascolarctos stirtoni) Thylacoleo-pussileijona Megalania-varaani Quinkana-krokotiilieläin Dromornis-sorsalintu
Norsulinnut (Aepyornithidae) (Madagaskar) Moat (Dinornithidae) (Uusi-Seelanti) Haastinkotka (Harpagornis) (Uusi-Seelanti) Megaladapis -jättiläismaki (Madagaskar) Madagaskarinvirtahevot (Madagaskar) Pussihukka (Thylacinus cynocephalus) (Australia, Tasmania) Dodot (Raphidae) (Mauritius ja Rodrigues)
Norsut Sarvikuonot Virtahepo Kirahvi Hirvi Gorillat Isot kissat Karhut Kamelit Nautaeläimet Valaat Krokotiilit Komodonvaraani Anakondat Strutsi
Pleistoseeni Kvartääri Villafranca-eläimistö Pleistoseenin lopun joukkotuho
Atlas of Paleoclimates and Paleoenvironmants of the Northern Hemisphere - Late Pleistocene-Holocene, Editors-in-chief Burkhard Frenzel, Marton Pecsi, Andrej Alekseevich Velichko, Geographical Researh Institute, Hungarian Academy of Sciences, Gustav Fischer Verlag Stuttgart, Budapest-Stuttgart 1992, ISBN 953-7395-24-5 Stuttgart Late Quaternary environments of Soviet Union, A. A. Velichko, Engl edition Wright & Narnosky, University of Minnesota Publ., Longman, London 1984, ISBN 0-582-30125-4 Citation error, replace with{{cite book| author = Eronen, Matti| title = Jääkausien jäljillä| location = Helsinki| publisher = Ursa| year = 1991| version = Ursan julkaisuja 43| id = ISBN 951-9269-59-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ukraintseva, V.V.| title = Mammoths and the Environment| publisher = Cambridge University Press| year = 2013| id = ISBN 1107027160, ISBN 978-1107027169}} ei vielä ilmestynyt, saatavissa esiketseluna Google Booksissa
Tiede 2000 Tiede 2011 Ilkka Hanski 2007 . Kolumni. Duodecim.
Citation error, replace with{{cite book| author = Kurtén, Björn| title = Jääkausi| publisher = WSOY| year = 1969| id = ISBN 951-0-00149-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lunkka, Juha Pekka| title = Maapallon ilmastohistoria - kasvihuoneista jääkausiin| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2008| id = ISBN 978-952-495-083-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Björklund, Tom & Vuokko, Seppo| title = Mammutin aika – useimmat jääkauden lajit elävät yhä| publisher = Tammi| year = 2009| id = ISBN 978-951-31-4113-4| accessdate = 15.8.2011}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lister, Adrian & Bahn, Paul| title = Mammutit: Jääkauden jättiläiset| others = Translated by Arja Hokkanen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2000| version = Alkuteos: Mammoths – giants of the ice age, 2007. Esipuhe: Jean M. Untinen-Auel| id = ISBN 951-0-25064-3}} Frozen fauna of the mammoth steppe - The story of Blue Babe, R. Dale Guthrie, The University of Chicago press, Chicago and London 1990, ISBN 0-226-31123-6 pbk alk paaer, ISBN 0-226-31122-8 alk paper
Luokka:Paleontologia Luokka:Pleistoseeni