Ontario
Ontario on asukasluvultaan Kanadan suurin provinssi, ja siellä oli 13448494 asukasta vuonna 2016.[1] Sen nimi tulee huroneiden kielestä ja käännetään "kauniit järvet" tai "kauniit vedet".[2]
Ontario on pinta-alaltaan Kanadan toiseksi suurin provinssi. Se kattaa manner-Kanadan osan joka ulottuu Hudsoninlahdelta ja Jamesinlahdelta etelään Suurille järville asti.[3] Idässä sitä rajaa St. Lawrence-joki, länsirajan takana alkaa Manitoba.[2]
Ontarion maaperä jakaantuu kolmeen alueeseen: Hudsoninlahden ympäristön alanko, Kanadan kilpi ja Suurten järvien ja St. Lawrence-joen tasangot. Maanviljelys ja asutus keskittyvät provinssin viljavaan eteläosaan.[2]
Ontariossa on monia isoja kaupunkeja, kuten Toronto (provinssin pääkaupunki), Ottawa (Kanadan pääkaupunki) ja Thunder Bay. Osa Niagaran putouksista sijaitsee Ontarion puolella, osa Yhdysvaltojen puolella.
Ontarion ilmasto on vaihtelevaa. Kuumimmissa paikoissa on kesällä yli 30°C ja kylmimmissä talvella alle –40°C.[2]
Ennen eurooppalaisten tuloa alueen pohjoisosassa eli metsästäviä Algonkin-kansoja, etelässä taas Attiwendaronkit ja Huronit .[2] Ranskalainen Étienne Brûlé teki alueella tutkimusretkiä 1610–12. Englantilainen Henry Hudson purjehti Hudsoninlahdelle 1611 ja julisti alueen kuuluvan Englannille. Seitsenvuotisen sodan päätteeksi Ranskan alueet Amerikassa siirtyivät Britannian haltuun.
British North America Act perusti vuonna 1867 Dominion of Canadan johon kuului neljä provinssia: Nova Scotia, New Brunswick, Quebec ja Ontario. Quebec ja Ontario jaettiin kielirajojen mukaan: Quebec ranskankielisille, Ontario englanninkielisille.
Ontario on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on ja oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne huolehtivat itse muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama pätee muuhun lainsäädäntöön.[4]
Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä.[5] Ontariolla on 24 edustajaa maan parlamentin senaatissa ja 121 edustajaa edustajainhuoneessa.[6]
Ontarion parlamentti säätää provinssin lait. Parlamentti on yksikamarinen ja sen 107 edustajaa valitaan vaaleilla neljän-viiden vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Ontarion pääministeri ja hän valitsee hallituksen.[7] Varakuvernöörin rooli on vahvistaa parlamentin asettamat lait, sekä edustaa Ontariota provinssin ulkopuolella.[5]
Provinssilla on kolme tuomioistuinta, jotka pitävät Ontarion tuomiovaltaa. Ne ovat Ontarion tuomioistuin (Ontario Court of Justice), ylioikeus (Supreme Court) ja vetoomustuomioistuin (Court of Appeal).[8] Näiden yläpuolella on vielä liittovaltion korkein oikeus.
Ontario jakautuu kuntiin, joita on yhteensä 444.[9] Ontariossa on kaksitasoinen kuntajärjestelmä, jossa ylemmällä tasolla ovat aluekunnat ja alemmalla tasolla tavalliset kunnat. Lisäksi on olemassa yhden tason kuntia, jotka vaikuttavat molemmalla tasolla. Pohjois-Ontarion harvaan asutuilla alueilla ei ole kuntia, vaan paikallishallinnosta vastaavat piirit.[10]
Provinssin eteläosissa harjoitetaan edelleen maanviljelyä, vaikka sen merkitys on viime vuosikymmeninä pienentynyt. Nykyisin pelloilla kasvaa lähinnä rehua, ja monet tilat keskittyvät sikojen, naudanlihan ja maidon tuotantoon.[2] Provinssin lounaisosa kuuluu Yhdysvalloista Kanadan puolelle ulottuvaan ns. maissivyöhykkeeseen, jossa on erityisen suotuisat viljelyolosuhteet.[11]
Provinssin pohjoisosissa on laajat malmivarat.[2]
Ontarion joet ja erityisesti sen läpi kulkeva Niagara River tuovat alueelle suuret vesivoimavarat. Tämä etulyöntiasema sekä erinomaiset kuljetusyhteydet USA:n keskiosiin ovat tehneet alueesta Kanadan teollistuneimman alueen. Tärkein osa-alue on tehdasteollisuus, jota harjoitetaan etupäässä nk. Kultaisen hevosenkengän alueella.
Ontarion väestö on kasvanut viime vuosikymmeninä: vuonna 1981 provinssissa oli 8,6 miljoonaa asukasta, vuonna 2001 11,4 miljoonaa ja vuonna 2015 13,8 miljoonaa.[12]
Suurmmat kaupungit ovat Toronto, Ottawa, Mississauga, Brampton ja Hamilton. Vuonna 2011 näissä kaikissa oli yli puoli miljoonaa asukasta.[12]
Ontariossa toimii neljä sinfoniaorkesteria: Toronton sinfoniaorkesteri, Ottawa, Hamilton ja Kitchener-Waterloo.[2]
Ontariossa on ammattilaisjoukkueita baseballissa, koripallossa, jääkiekossa, rugbyssä ja kahdessa erilaisessa jalkapallolajissa.
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit