Makrofagi
Makrofagit (kr. Makrofagos, suursyömäri) ovat elimistön syöjäsoluja, jotka syövät vieraiksi tunnistettuja mikrobeja ja vierasaineita. Makrofagien tuma on hevosenkengän muotoinen ja solulimassa on atsurofiilisia jyväsiä. Atsurofiiliset jyväset sisältävät fagosytoosin toiminnan kannalta tärkeitä lysosomaalisia entsyymejä kuten lysotsyymejä ja myeloperoksidaaseja.
Kun makrofagi syö patogeenin, se joutuu fagosomin sisälle, joka sitten fuusioituu lysosomin kanssa. Fagolysosomin sisällä entsyymit ja toksiset peroksidit sulattavat patogeenin. Jotkin bakteerit, kuten Mycobacterium tuberculosis ovat tulleet tälle vastustuskykyisiksi. Elinaikanaan makrofagit voivat sulattaa enemmän kuin 100 bakteeria ennen kuolemistaan hajoamistuotteisiin.
Makrofagit kehittyvät veressä kiertävistä monosyyteistä ja asettuvat kudoksiin. Makrofageja on runsaasti lymfaattisissa kudoksissa, esimerkiksi imusolmukkeissa. Eri kudoksissa monosyytit erilaistuvat erilaisiksi kudosmakrofageiksi:[1]
maksassa Kupfferin soluiksi luussa osteoklasteiksi keskushermostossa mikrogliasoluiksi keuhkorakkuloissa makrofageiksi.
Makrofagit ovat erityisen tehokkaita tuhoamaan solunsisäisiä mikrobeja. Makrofageilla on tärkeä rooli myös soluvälitteisessä immuunipuolustuksessa, jossa ne toimivat antigeeniä esittelevinä soluina (APC-solut). Uuden tutkimuksen mukaan ikivanhalla kansanlääkkeellä berberiinillä voi olla keskeinen merkitys HIV:n aiheuttaman tulehduksen vaimennuksessa makrofageissa. Berberiini voi siten olla hyödyllinen lisähoito HIV:hen liittyvässä ateroskleroosissa.[2]
Luokka:Immunologia Luokka:Solut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit