Victorianjärvi
Victorianjärvi[1] on Afrikan suurin järvi, laajin trooppinen järvi maailmassa ja pinta-alaltaan toiseksi suurin makean veden järvi maailmassa. Laajuisekseen järveksi Victorianjärvi on melko matala, minkä johdosta vesimäärältään se on vasta seitsemänneksi suurin makean veden järvi. Victoriajärven pinta-ala on 68800km² ja vesimäärä 2750km³.[2] Suurin mitattu syvyys on 84 metriä.[2] Se on Niilin pisimmän haaran alkulähde ja sijaitsee Tansanian, Ugandan ja Kenian alueella. Järvessä on yli 3000 saarta. Monet niistä ovat asuttuja. Saariin kuuluvat muun muassa Ugandan puolella sijaitsevat Ssese-saaret.
Victorianjärvi sijaitsee pääosin Ugandassa ja Tansaniassa, mutta osa siitä ulottuu myös Kenian puolelle. Sen pinta-ala on 69484 neliökilometriä, ja se on Yläjärven jälkeen maailman toiseksi suurin makeavetinen järvi. Victorianjärven pinta on 1134 metrin korkeudella, ja järvi sijaitsee Ison hautavajoaman läntisen ja itäisen haaran välisellä laajalla ylätasangolla.[3]
Victorianjärvi on melko matala järvi, ja sen suurin syvyys on noin 82 metriä. Sen tilavuus on noin 2760 kuutiokilometriä, joka on noin 15 prosenttia vähemmän kuin esimerkiksi Afrikan suuriin järviin kuuluvassa Tanganjikajärvessä, joka on kuitenkin alle puolet pienempi pinta-alaltaan.[3][4]
Järven rantaviiva on hyvin epäsäännöllinen ja on noin 3500 kilometriä pitkä. Rannasta erkanee monia matalia lahtia ja lahdelmia, jotka muuttuvat paikoin soiksi ja kosteikoiksi.[4] Järvessä on myös yli 3000 saarta, joihin kuuluu järven koillisosassa Ugandassa olevat Ssese-saaret.[5]
Victoriajärven valuma-alueen lämpötilat vaihtelevat vuoden aikana hyvin vähän. Kuukautiset keskilämpötilat ovat yleensä noin 19–25 astetta. Vuorokauden lämpötila vaihtelee yleensä 15–30 asteen välillä. Veden pintalämpötila on ympäri vuoden noin 24 astetta. Valuma-alueen sadanta on keskimäärin 1300 millimetriä; se vaihtelee vuoristoalueiden 2000 millimetristä pohjois- ja lounaisosien 1000 millimetriin.[4]
Victoriajärvi on nuorempi kuin muut Afrikan hautavajoaman suurista järvistä.[6] Se muodostui 400000 vuotta sitten, kun aiemmin länteen virranneet joet joutuivat muuttamaan suuntaansa maankuoressa tapahtuneiden muutosten takia.[5]
Victoriajärvi saa vetensä poikkeuksellisesti pääosin sadevedestä, ja vain noin 15 prosenttia vedestä virtaa järveen jokia pitkin. Merkittävin järveen virtaavista joista on Kagera. Haihtuminen puolestaan vastaa 85 prosentista ulosvirtauksesta, ja järven laskujokea Valkoiseen-Niiliin kuuluvaa Victorian Niiliä pitkin kulkee 15 prosenttia ulosvirtauksesta. Victorianjärvi onkin hyvin herkkä ilmaston muutoksille, ja esimerkiksi 1900-luvun aikana sen pinnan korkeus on muuttunut kolmen metrin välillä. Historiansa aikana järvi on kuivunut kolmesti; viimeisen kerran se kuivui 17300 vuotta sitten ja täyttyi uudelleen 14700 vuotta sitten.[5]
Ensimmäinen Victorianjärven löytänyt eurooppalainen oli brittitutkimusmatkailija John Hanning Speke, joka päätyi järvelle vuonna 1858 etsiessään Niilin alkulähdettä. Hän nimesi silloin järven Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Viktorian mukaan. Järvi on kuitenkin merkitty jo Al-Idrisin arabikarttaan 1160-luvulta, ja kartta myös näyttää sen olevan Niilin lähde.
Pääosin Ugandan pääkaupungin Kampalan erittäin saastuttama järvi on lähes kuollutta aluetta Murchison Bayn kohdalta, jolla kaupunki sijaitsee. Veden väri on muuttunut levän takia vihreäksi, eikä siinä ole juuri mitään elollista. Järven tilaa heikentävät leväkukinnot, fosfaatit, nitraatit, raskasmetallit ja ihmisulosteet. Aikaisemmin suot, jotka nyttemmin ovat kuivattu rakennushankkeiden tieltä, toimivat suodattajina teollisuuden ja yhdyskuntien jätteille. Nykyään ne päästetään puhdistamattomina järveen. Juomakelpoiseksi vedestä ei ole kohta ollenkaan edes puhdistamalla.[7]
Väestötiheyden kasvu Victoriajärven ympäristössä. Väestötiheyden kasvu Victoriajärven ympäristössä verrattuna Afrikan mantereeseen. Victoriajärven ympäristössä puhutut kielet.
* Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit