Puunilaissodat
Puunilaissodat olivat kolmen sodan sarja, jotka käytiin Rooman ja Karthagon välillä vuosina 264-146 eaa. Sotien nimet tulevat siitä, että roomalaiset kutsuivat Karthagon asukkaita puunilaisiksi. Sana viittaa karthagolaisten foinikialaiseen alkuperään.[1] Tärkein syy oli eturistiriita Karthagon ja Rooman tasavallan välillä. Roomalaiset olivat aluksi kiinnostuneita laajentamisesta Sisilian suuntaan. Osa Sisiliasta oli Karthagon valvonnassa.
Rooma voitti sodan kaikilla kolmella kerralla. Ensimmäisessä puunilaissodassa Karthago menetti Roomalle Sisilian, toisessa Iberian. Kolmannessa puunilaissodassa Karthago tuhottiin täysin, ja sen alueet liitettiin kokonaisuudessaan Rooman valtakuntaan.
Vuonna 264 eaa., Karthago oli suuri satamakaupunki, joka sijaitsi nykyisen Tunisian rannikolla. Foinikialaiset olivat perustaneet kaupungin 800-luvun puolivälissä eaa. Se oli voimakas kaupunkivaltio, suuri ja tuottoisa kaupan keskus. Karthagon maa-armeija koostui pääosin vierasmaalaisista palkkasotureista, mutta sen laivasto oli Välimeren voimakkaimpia ja koostui pelkästään syntyperäisistä karthagolaisista.[2]
Ensimmäinen puunilaissota alkoi paikallisena yhteenottona Sisiliassa. Taisteluja käytiin Afrikassa ja merellä.
264 eaa. – 241 eaa. Ensimmäinen puunilaissota
Ensimmäistä puunilaissotaa seurasi Karthagon sisällä palkkasoturien sotana tunnettu kapina 240 eaa. – 238 eaa.
Karthagolainen sotapäällikkö Hannibal teki sotaretken alppien yli Italian niemimaalle.
218 eaa. – 202 eaa. Toinen puunilaissota
Rooma saartoi, valloitti ja tuhosi Karthagon kaupungin. Karthagon valtakunta lakkasi olemasta.
149 eaa. – 146 eaa. Kolmas puunilaissota
Luokka:Rooman sodat Luokka:Karthago Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit