Sukupuolikromosomi
Sukupuolikromosomi</b>t ovat yksilön sukupuolen kehitykseen vaikuttavia kromosomeja. Eliölajista riippuen heterogameettinen eli kahta erilaista sukupuolikromosomia kantava jälkeläinen on joko koiras tai naaras. Nisäkkäillä heterogameettinen yksilö on koiras, kun taas linnuilla, eräillä matelijoilla ja perhosilla naaras on heterogameettinen. Joillakin eläinlajeilla sukupuolen määräytymiseen vaikuttaa ympäristö, tai ne voivat olla hermafrodiitteja.
Ihmisen kromosomisto koostuu 23 kromosomiparista, joista 22 on autosomeja ja yksi pari sukupuolikromosomeja. Yksilö saa toisen sukupuolikromosomin äidiltään (X-kromosomi), toisen isältään (Y- tai X-kromosomi). Isältä saatu kromosomi määrää sen tuleeko jälkeläisestä mies vai nainen.[1] Meioosissa muodostuviin siittiöihin tulee joko X- tai Y-kromosomi. Kun nisäkkäillä X-kromosomin sisältävä siittiö hedelmöittää munasolun, jälkeläisen XX-sukupuolikromosomisto tuottaa naaraan. XY-kromosomistoinen yksilö taas kehittyy urokseksi.
Y-kromosomi on kooltaan vain murto-osan X-kromosomin koosta ja näin ollen se ei sisällä yhtä paljon geenejä kuin x-kromosomi. Ne geenit, joita Y-kromosomi sisältää liittyvät lähinnä sukupuolen kehittymiseen, kun taas X-kromosomi sisältää useita kehitykseen ja toimintakykyyn vaikuttavia geenejä. [1] Sukupuoleen kytkeytyviä ominaisuuksia määräävät geenit sijaitsevat X-kromosomin siinä osassa, jolle ei ole vastinetta Y-kromosomissa. Näin ollen kyseiset periytyvät ominaisuudet ovat yleensä resessiivisiä ja siksi ilmenevät yleisemmin miehillä kuin naisilla. Esimerkiksi punavihervärisokeutta esiintyy lähinnä vain miehillä, koska se periytyy X-kromosomissa.[2]
Alun perin Y-kromosomi on ollut samanlainen kuin X-kromosomi, mutta viimeisten 200 miljoonan vuoden aikana valtaosa geeneistä on hävinnyt. Monet biologit ovat uskoneet, että Y-kromosomi on häviämässä kokonaan (ekstinktio).[3] Y-kromosomi kuitenkin kykenee keksimään itsensä uudelleen jatkuvan uusiutumisen kautta. Ihmisellä nopeimmin Y-kromosomissa uusiutuva kohta liittyy siemennesteen tuotantoon.[4]
Sukupuolikromosomien epänormaali määrä voi aiheuttaa erilaisia häiriöitä. On mahdollista, että X-kromosomeja on enemmän tai vähemmän kuin normaalisti. Turnerin oireyhtymässä naisella on vain yksi X-kromosomi (X0). Klinefelterin oireyhtymässä miehellä on yksi tai useampi ylimääräinen X-kromosomi.[1] Yleensä tällaiset yksilöt ovat steriilejä.[5]
Tavallisesti nisäkkäillä on kaksi sukupuolikromosomia (XX/XY), mutta vesinokkaeläimellä niitä on kymmenen. Vesinokkaeläinnaaraan sukupuolikromosomit ovat XXXXXXXXXX ja koiraan XYXYXYXYXY.[6]
Citation error, replace with{{cite book| author = Valste, J., Airamo, S. et al.| title = Elämä| publisher = WSOY| year = 2002}}
Luokka:Solubiologia Luokka:Kromosomit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit