Golanin kukkulat
Golanin kukkulat (hepreaksi: רמת הגולן‎, Ramat HaGolan, arabiaksi: هضبة الجولان‎, Haḍbatu 'l-Jawlān tai الجولان‎, al-Jawlān) (joskus käytössä myös Golanin ylänkö tai Golan) on ylänkömaa Lähi-idässä, jonka Israel valloitti Syyrialta kuuden päivän sodassa 1967.
Israel valloitti Golanin kukkuloiden alueen Syyrialta kuuden päivän sodan loppupuolella vuonna 1967. Suurin osa alueella asuneista arabeista pakeni alueelta sodan aikana. Sodan jälkeen perustettiin tulitaukolinja ja alue jäi Israelin haltuun. Lähes välittömästi alueelle alkoi muuttaa juutalaisia siirtolaisia. Syyria yritti valloittaa alueen takaisin Jom kippur -sodassa vuonna 1973, mutta yllätyshyökkäyksestä ja israelilaisten raskaista tappioista huolimatta syyrialaisten hyökkäys pysäytettiin. Molemmat maat sopivat tulitauosta vuonna 1974 ja tuosta vuodesta lähtien tulitaukoa valvomassa on ollut YK:n tarkkailijoita tulitaukolinjalla.[1]
Israel liitti Golanin kukkulat itseensä vuonna 1981, mutta liitoksella ei ole kansainvälistä tunnustusta. Alueen strateginen merkitys on suuri. Syyrian pääkaupunki Damaskos sijaitsee vain 60 kilometrin päässä pohjoiseen Golanin kukkuloilta. Kukkuloilta käsin on helppo tarkkailla mahdollisia Syyrian armeijan liikkeitä ja kukkulat muodostavat myös maantieteellisen esteen mahdolliselle syyrialaishyökkäykselle. Alue on myös tärkeä vesihuollon kannalta. Alue tuottaa noin kolmasosan Israelin juomavedestä. Syyria on asettanut Golanin kukkuloiden palauttamisen rauhansopimuksen ehdoksi. Yhdysvaltojen välittämien rauhanneuvottelujen aikana vuonna 1999 Israel oli valmis palauttamaan suurimman osan alueesta, mutta se halusi pitää rajan muutama sata metriä Genesaretinjärvestä itään turvatakseen tämän vesilähteensä. Syyria taas vaati Israelia perääntymään kokonaan vuoden 1967 rajojen taakse. Israel ja Syyria kävivät neuvotteluja turkkilaisten välittäjien kautta myös vuonna 2008, mutta ratkaisua kiistaan ei syntynyt tuolloinkaan.[1]
Syyrian sisällissodan aikana vuodesta lähtien 2013 Syyrian armeija ja sitä vastustavat kapinalliset kävivät taisteluja Golanin kukkuloiden rajanylityspaikoista. Myös Israelin armeijan asemat ovat joutuivat ajoittain tulituksen kohteiksi ja armeija vastasi tuleen.[2] Syyrian kapinalliset ottivat ajoittain YK:n tarkkailijoita panttivangeiksi.[3] Syyrian hallituksen joukot valtasivat Golanin kukkuloiden vastaiset alueet heinäkuussa 2018.[4]
Golanin kukkuloiden asukasluku on noin 47000 ja alue kuuluu Israelin harvimmin asuttuihin alueisiin. Juutalaiset siirtolaiset muodostavat asukkaiden vähemmistön. Heitä on alueella Israelin tilastokeskuksen mukaan 20500. Juutalaiset asuvat alueen ainoassa kaupungissa Katzrinissa, sekä kibbutzeissa ja moshaveissa eri puolilla Golania.[5] Juutalaisia siirtokuntia on kaikkiaan yli kolmekymmentä.[1] Golanin kukkuloiden druusit asuttavat pääasiassa Masaden, Ein Qiniyyen, Majdal Šamsin ja Buqatan kyliä Golanin koillisosassa. Suurin osa druuseista ei ole ottanut vastaan Israelin kansalaisuutta. Golaniin kuuluu myös yksi alaviittien asuttama kylä Ghajar lähellä Libanonin vastaista rajaa.[5]
Golanin kukkuloilla on kibbutseja, Golanin kukkuloiden viinitehdas sekä vesipullottamo. Golanin kukkuloiden pohjoisosassa on laskettelukeskus Hermonvuorella.
* luokka:Arabien–Israelin konflikti