Helsingin kaupunginteatteri
Helsingin kaupunginteatteri (HKT) on Suomen suurin ammattiteatteri, jonka ohjelmistossa on viidellä eri näyttämöllä ja lämpiöissä ulkomaisia ja suomalaisia puhenäytelmiä, komedioita, musiikkiteatteria, oman tanssiryhmän Helsinki Dance Companyn tuotantoja ja lastenesityksiä.
Teatterin johtaja vuosina 1998–2016 oli Asko Sarkola, syksystä 2016 alkaen Kari Arffman.
Helsingin kaupunginteatteri panostaa yleisötyöhön[1] ja taidekasvatukseen. Teatteri järjestää muun muassa teosesittelyjä, kulissikierroksia, avoimia harjoituksia, työpajoja, teatterivierailuja, koululaisten teatterileirejä sekä pitkäkestoisempia yleisötyönprojekteja. Tarjolla on sekä kaikille avointa toimintaa että tietyille ryhmille, kuten koulu- ja päiväkotiryhmille, työyhteisöille ja ikäihmisille järjestettyjä työpajoja.
Helsingin kaupunginteatteri tuottaa vuosittain noin 20 uutta ensi-iltaa. Esityksiä nähdään vuoden aikana noin tuhat, ja teatterissa käy vuosittain noin 300000 katsojaa. Vakituista henkilökuntaa teatterilla on noin 240. Teatterin vuosittainen budjetti on noin 21,5 miljoonaa euroa, kun siitä vähennetään peruskorjaus- ja vuokra-avustukset. Omien tuottojen osuus tästä on noin 46% ja kaupungin ja valtion toiminta-avustuksien osuus on noin 54%. Teatterilla on viisi näyttämöä: suuri ja pieni näyttämö, studio Pasila, Arena-näyttämö ja Lilla Teatern, jonka ohjelmisto on pääasiallisesti ruotsinkielistä.
Toiminta nykyisessä teatterirakennuksessa Eläintarhanlahden rannalla alkoi syksyllä 1967. Helsingin kaupunginteatterilla on kaksi edeltäjää, joiden historia on värikäs ja merkittävä osa suomalaista teatterihistoriaa. Vanhimman perusosan juuret ulottuvat 1900-luvun alkuun. Helsingin Työväenteatterin viralliseksi perustamisvuodeksi on merkitty 1902, Kansan Näyttämön 1907. Koiton Näyttämön yhdistyessä Kansan Näyttämöön 1934 syntyi Helsingin Kansanteatteri. Nämä kaksi yhdistyivät Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriksi 1948.[2] Tässä vaiheessa omat työtilat olivat vasta kaukainen haave. Tärkeimpiä esityspaikkoja olivat Koiton näyttämö, Vallilan näyttämö ja Vanha ylioppilastalo. Kaupunginteatteri syntyi Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965, jolloin Helsingin teatterisäätiö perustettiin.
Helsingin kaupunginhallitus järjesti 1960 yleisen arkkitehtuurikilpailun kaupunginteatterin suunnittelusta. Ensimmäinen palkinto annettiin arkkitehtien Timo Penttilän ja Kari Virran ehdotukselle Arlecchino, avustajana oli arkkitehti Pekka Ilveskoski. Päätös uuden teatteritalon rakentamisesta tehtiin 1965. Arkkitehti Timo Penttilän toimiston suunnittelema valmis teatterirakennus luovutettiin Helsingin teatterisäätiön hallintaan 7. syyskuuta 1967.
Syksyllä 1989 valmistui lisärakennus, joka käsitti muun muassa lavastamon laajennuksen, studio Elsan harjoitus- ja esitystilan sekä uuden lippumyymälän. Lisärakennuksen suunnittelusta vastasi Arkkitehdit Oy Timo Penttilä-Kari Lind-Sakari Tilanterä.
Syksyllä 2000 Kaupunginteatteri sai uuden haasteen kun Helsingin kaupunginhallitus teki päätöksen taloudellisiin vaikeuksiin joutuneen Teatteri Pienen Suomen sulauttamisesta osaksi Helsingin kaupunginteatteria. Yhdistymisellä haluttiin turvata lasten- ja nuortenteatteritoiminnan jatkuminen, ja Helsingin kaupunginteatteri sai tehtäväkseen taata lastenteatteritarjonnan määrän säilyminen Helsingissä. Yhdistyminen toteutui elokuun alussa vuonna 2001. Sen myötä Kaupunginteatteri sai Pasilaan uuden tilan, joka nimettiin Teatteristudio Pasilaksi.
Teatteristudio Pasila sijaitsee Itä-Pasilassa, ja sen on suunnitellut arkkitehti Pentti Piha. Aiemmin näissä tiloissa ovat toimineet Teatteri Pieni Suomi ja sen edeltäjä Intimiteatteri.
Helsingin kaupunginteatterista tuli 1. elokuuta 2005 kaksikielinen sen yhdistyessä Lilla Teaternin kanssa. Yrjönkadulla sijaitsevassa Lillanissa esitetään näytelmiä pääasiallisesti ruotsin kielellä. Lilla Teaternin taiteelliseksi johtajaksi valittiin yhdistymisen yhteydessä näyttelijä Pekka Strang, joka toimi tehtävässään vuoden 2013 loppuun saakka. Lilla Teaternin johtajana toimi 2014 - 2016 ohjaaja Raila Leppäkoski. Vuodesta 2017 alkaen Lillanin taiteellinen johtaja on ollut Marina Meinander.
Syksyllä 2010 Kaupunginteatteri sai käyttöönsä Helsingin Hakaniemessä uuden Arena-näyttämön, jonka teatteri on vuokrannut Komediakiinteistöt Oy:ltä. Toiminta käynnistyi keväällä 2010 yhteistyössä Musiikkiteatteri UIT Oy:n kanssa.
Kaupunginteatterin teatteritaloa alettiin peruskorjata kesällä 2015, korjauksen kustannusarvio on 56 miljoonaa euroa. Korjauksen aikana teatteri toimi väistötiloissa muun muassa Ryhmäteatterin entisissä tiloissa Pengerkadulla ja Linnanmäen Peacock-teatterissa. Ensi linjalla sijaitseva teatteritalo ja sen ympäröivä puisto suojellaan.[3] Peruskorjaus valmistui tammikuussa 2017, ja teatteri avattiin yleisölle elokuussa 2017.
Suuri näyttämö (923 paikkaa) Pieni näyttämö (274 paikkaa) Studio Pasila (328 paikkaa) Lilla Teatern (267 paikkaa) Arena-näyttämö (500 paikkaa) lämpiöt (60–100 paikkaa)
Sakari Puurunen 1965–1970 Timo Tiusanen ja Eugen Terttula 1970–1974 Aulis Salovaara 1974–1975, 1982–1983, 1987–1991 Paavo Liski ja Jouko Turkka 1975–1982 Ralf Långbacka 1983–1987 Jotaarkka Pennanen (suuri näyttämö), Kalle Holmberg ja Ritva Holmberg (pieni näyttämö), Jorma Uotinen (tanssiryhmä) 1987–1990 Raija Sinikka Rantala 1991–1997 Risto Ruohonen 1997 Asko Sarkola 1998–2016 Kari Arffman 2017-
Rauno Ahonen, Laura Alajääski, Iikka Forss, Sari Haapamäki, Helena Haaranen, Riitta Havukainen, Heidi Herala, Vuokko Hovatta, Pekka Huotari, Sanna-June Hyde, Juha Jokela, Risto Kaskilahti, Santeri Kinnunen, Jouko Klemettilä, Pertti Koivula, Petrus Kähkönen, Merja Larivaara, Tuukka Leppänen, Sanna Majuri, Kari Mattila, Vappu Nalbantoglu, Emilia Nyman, Jari Pehkonen, Tiina Peltonen, Raili Raitala, Matti Olavi Ranin, Leena Rapola, Matti Rasila, Pia Runnakko, Sanna Saarijärvi, Eero Saarinen, Eppu Salminen, Ursula Salo, Heikki Sankari, Sampo Sarkola, Aino Seppo, Antti Timonen, Marjut Toivanen, Kaisa Torkkel, Leenamari Unho, Leena Uotila, Mikko Vihma, Eija Vilpas, Joachim Wigelius, Linda Zilliacus[5]
Jyrki Karttunen (tanssiryhmän taiteellinen johtaja), Jenni-Elina von Bagh, Sofia Hilli, Kirsi Karlenius, Jyrki Kasper, Aksinja Lommi, Kai Lähdesmäki, Heidi Naakka, Kaisa Niemi, Unto Nuora, Sami Paasila, Mikko Paloniemi, Inka Tiitinen[6]
Helsingin Kansanteatterista sekä Helsingin Työväenteatterista on kirjoitettu historiikit: Pirkko Kosken teokset Kansan Teatteri I-II ja Teatterinjohtaja ja aika sekä Matti Aron Kestävä kaarisilta. Uusi historiikki, Pirkko Kosken ja Misa Palanderin toimittama Kansaa teatterissa - Helsingin Kaupunginteatterin historia, julkaistiin teatterin satavuotisjuhlien yhteydessä elokuussa 2007. Teatteri Pienestä Suomesta on myös kirjoitettu historiikki, Eeva Mustosen Moderni uusioperhe ja pieni kapina. Myös 1973 perustetun Helsingin Kaupunginteatterin Tanssiryhmän 30-vuotishistoriikki, Aino Kukkosen Stretch - Tanssiryhmä teatterissa, ilmestyi syksyllä 2003. Lokakuussa 2004 ilmestyi pukusuunnittelija Sari Salmelan 30-vuotistaiteilijajuhlateos Näyttämöpukuja.
Citation error, replace with{{cite book| author = Koski, Pirkko – Palander, Misa (toim.)| title = Kansaa teatterissa: Helsingin Kaupunginteatterin historia| publisher = Like| year = 2007| isbn = 978-952-01-0015-5}} Schalin, Mona ym.: Kati Salonen ja Mona Schalin Arkkitehdit Oy.
Luokka:Helsingin teatterit Kaupunginteatteri Luokka:Helsingin nähtävyydet Luokka:Kallio Luokka:Timo Penttilän suunnittelemat rakennukset