mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jozefs Stefans
|     vārds_orig = ''Jožef Štefan''
|         attēls = Jozef Stefan.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Jozefs Stefans (1835–1893)
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Sanktpetera}} (tagad {{vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = [[Austroungārija]]s
|        tautība = [[slovēņi|slovēnis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Vīnes Universitāte]]
|     alma_mater = Vīnes Universitāte
|        zinātne = [[Fizika]]
|    pasniedzēji = [[Andreass fon Etingshauzens]]
|       studenti = [[Ludvigs Bolcmanis]]<br>[[Marjans Smoluhovskis]]<br>[[Johans Jozefs Lošmits]]
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Stefana—Bolcmaņa likums]]
* [[Stefana—Bolcmaņa konstante]]
* [[Stefana problēma]]
* [[Stefana vienādojums]]
* [[Stefana formula]]
* [[Stefana plūsma]]
* [[Stefana skaitlis]]
* [[Stefana—Bolcmaņa starojuma likums]]
* [[Maksvela—Stefana difūzija]]
}}
|    apbalvojumi = [[Lībena balva]] (1865)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Jozefs Stefans''' ({{val|slovēņu|Jožef Štefan}}; dzimis {{dat|1835|3|24}}, miris {{dat|1893|1|7}}) bija [[Karintija]]s [[slovēņi|slovēņu]] izcelsmes [[Austrijas impērija]]s / [[Austroungārija]]s [[fiziķis]], [[matemātiķis]] un [[dzejnieks]].
).]]
'''Ģeomorfoloģija''' ({{val-grc|γῆ}}, ''gẽ'' — ‘Zeme’; {{gree|μορφή}}, ''morfé'' — ‘forma’) ir [[zinātne]], kurā tiek pētītas Zemes virsmas [[reljefa forma]]s un procesi, kas tās radījuši. [[Ģeomorfologi]] cenšas saprast, kā veidojas [[ainava]]s, izprast dažādu reljefa formu struktūru, veidošanās vēsturi un dinamiku, kā arī prognozēt to izmaiņas, veicot dažādus fizikālus [[eksperiments|eksperimentus]] un [[skaitliskā modelēšana|skaitlisko modelēšanu]]. Ģeomorfoloģija ir cieši saistīta ar [[ģeogrāfija|fizisko ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeodēzija|ģeodēziju]], [[topogrāfija|topogrāfiju]] un [[arheoloģija|arheoloģiju]].
{{BioTakso infokaste
| attēls =Elfenbeinroehrling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. placidus
| suga_lv =Gaišā sviestbeka
| binomial =Suillus placidus
| kategorijas =nē
}}
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=39,8&nbsp;°C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.
kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].
'''Kanjons''' ({{val|es|cañon}}, {{val|en|canyon}}) ir dziļa [[ieleja]] ar stāvām malām, kuru visbiežāk [[erozija]]s procesā izveidojusi kāda [[ūdens]] straume.<ref name="natgeo"/> Nereti kanjonus veido upes, kurām ir tendence izgrauzties cauri mīkstākiem [[ieži]]em, un vietās, kur šādu iežu ir vairums, visbiežāk veidojas kanjoni.<ref name="nature">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mountainnature.com/Geology/Canyons.htm |title=Kanjonu veidošanās |access-date={{dat|2015|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2001|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010425195318/http://www.mountainnature.com/Geology/Canyons.htm }}</ref> Par kanjonu var saukt arī ieleju starp divām kalnu virsotnēm, piemēram, [[Himalaji|Himalajos]], [[Alpi|Alpos]] vai [[Andi|Andos]]. Šādi kalnu kanjoni ir, piemēram, [[Josemitu nacionālais parks|Josemitu nacionālajā parkā]]<ref>[http://www.nps.gov/yose/planyourvisit/trailheads.htm Josemitas nacionālā parka apskates objekti]</ref> un [[Provo kanjons|Provo kanjonā]] [[Jūta|Jūtā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.provocanyon.us/index.html |title=Provo kanjona informācija |access-date={{dat|2015|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151022173119/http://www.provocanyon.us/index.html }}</ref> Kalnu kanjonus, kuros var iekļūt tikai no viena gala, sauc par bokskanjoniem (''box canyon''); ir arī slotkanjoni (''slot canyon''), kas ir ļoti šauri un kam bieži ir ļoti gludas sienas, un upju vai okeāna straumju izgrauzti kanjoni.<ref name="natgeo">[http://science.nationalgeographic.com/science/earth/surface-of-the-earth/canyons-article/ Kanjonu tipi un raksturojums, nationalgeographic.com]</ref>
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.
'''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.
{{citas nozīmes|pasaku|Sniegbaltīte (nozīmju atdalīšana)|Sniegbaltīte}}
'''"Sniegbaltīte"''' ({{val|de|Schneewittchen}}, oriģinālā: ''Sneewittchen'') ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu [[pasaka]], kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads = 
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 1300 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann-bergzebra.jpeg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| pasuga =Equus zebra hartmannae
| pasuga_lv =Hartmaņa kalnu zebra
| binomial=Equus zebra hartmannae <small>([[Matschie]], 1898)</small>
}}
'''Hartmaņa kalnu zebra''' (''Equus zebra hartmannae'') ir [[kalnu zebra]]s (''Equus zebra'') viena no pasugām. Hartmaņa kalnu zebras apdzīvo daļu [[Namiba tuksnesis|Namibas tuksneša]].
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          = 
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik 
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    = 
| successor      = 
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      = 
| length         = 
| width          = 
| height         = 
| weight         = 
| fuel_capacity  = 
| electric_range =
| related        = 
| designer       =
}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Alksnīne
| image_skyline =Alksnynės kontrolės postas Kuršių Nerijoje.JPG
| imagesize = 300px
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_shield = 
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Neringa]]
| established_title3 = 
| established_date3 = 
| area_total_km2 = 
| population_as_of = 
| population_blank1_title = 
| population_blank1 = 
| population_total = 
| population_density_km2 = 
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+2
| timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST=+3
| latd = 
| latm = 
| lats = 
| latNS = N 
| longd = 
| longm = 
| longs = 
| longEW = E
| elevation_m = 
| website = }}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas '''2 vietas''' (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mw Malāvija]</ref>. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[1982]]. gada [[5. janvāris|5. janvārī]].
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>
[[File:The Immortal Soul of the Taoist Adept.PNG|thumb|Dao meistara dabiski nemirstīgā dvēsele vuvei darbībā]]
'''Vuvei''' ({{val-zh|無爲}}) ir svarīgs [[daoisms|daoisma]] pamatprincips, kas iekļauj zināšanas par [[cilvēks|cilvēka]] rīcību. Vuvei nozīmē dabisku [[darbība|darbību]] jeb darbības esamību, neveicot darbību. Piemēram, ''planētas rotē'' — tās vienkārši rotē, bet tās pašas ''nepiespiežas'', lai ''rotētos'', vai ''koki aug'', bet koki paši ''nedara augšanu''. Daoisms māca, ka šāds stāvoklis (vuvei) ir mērķis, pēc kura cilvēkam ir jātiecas.
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Elementa infokaste
 |                     tips = 
 |          kārtas skaitlis = 
 |                 7. čaula = 
 |                 6. čaula = 
 |                 5. čaula = 
 |                 4. čaula = 
 |                 3. čaula = 
 |                 2. čaula = 
 |                 1. čaula = 
 |                  simbols = 
 |                 atommasa = 
 |       valences elektroni = 
 |           tabulas attēls = 
 |                   attēls = 
 |      oksidēšanas pakāpes = 
 |      elektronegativitāte = 
 |                  blīvums = 
 |      kušanas temperatūra = 
 |     viršanas temperatūra = 
 |       trīskāršais punkts = 
 |        kritiskais punkts = 
 | īpatnējā siltumietilpība = 
 |      īpatnējā pretestība = 
 |            skaņas ātrums = 
 |    Van der Vālsa rādiuss = 
}}</pre>
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Pauls fon Rennenkampfs
|     vārds_orig = ''Paul Georg Edler von Rennenkampff''
|         attēls = Pauls fon Rennenkampfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Rennenkampfs Pirmā pasaules kara sākumā (1914. gada augustā)
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1854|04|29}}|{{dat||04|17}}}}
| dz_gads = 1854
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Konuvere]], [[Raplas apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{EST}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 01
| m_vieta = [[Taganroga]],  [[KPFSR]]<br />(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[vācbaltieši]]
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[File:1904ic-p10r.png|40px|link=General of the Cavalry]] [[Kavalērijas ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1870.—1915.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1870.—1915.),<br />
|       struktūra = 
|         vienība = 
|       komandēja = [[Viļas kara apgabals]] (1913-1914),<br />[[1. armija (Krievijas impērija)|1. armija]],<br />[[3. armijas korpuss (Krievijas impērija)|3. armijas korpuss]]
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
* [[Krievijas invāzija Mandžūrijā]]
----
[[Krievijas—Japānas karš]]
* [[Ljaojanas kauja]]
* [[Mukdenas kauja]]
----
[[Pirmais pasaules karš]]
* [[Pirmā pasaules kara Austrumu fronte]]
** [[Austrum Prūsijas operācija (1914)]]
*** [[Štalupēnenes kauja]]
*** [[Gumbinenes kauja]]
*** [[Pirmā Mazūrijas ezeru kauja]]
** [[Lodzas kauja (1914)]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs = 
}}
}}
{{infokaste+}}
'''Piknometrs''' ir cieši noslēdzams [[Stikls|stikla]] trauks ar zināmu [[Tilpums|tilpumu]] un [[Svars|svaru]]. Piepildot šo trauku un nosverot to, iespējams precīzi noteikt šķidruma [[Blīvums|blīvumu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Pastāv arī gāzēm un cietvielām paredzēti piknometri. Pirmais zināmais piknometram līdzīgas ierīces izgudrotājs ir [[Senā Persija|persiešu]] zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī|Al-Bīrūnī]].
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Valters Dikss
 |          attēls = Walter Dix.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|31}}
 |         dz_viet = [[Koralspringsa]], [[Florida]], {{USA}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 
 |           svars = 
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |             PR6 = 
 |           PR6_d = 
 |             PR7 = 
 |           PR7_d = 
 |             PR8 = 
 |           PR8_d = 
 |             PR9 = 
 |           PR9_d = 
 |            PR10 = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Valters Dikss''' ({{val|en|Walter Dix}}; dzimis {{dat|1986|1|31}} [[Koralspringsa|Koralspringsā]], [[Florida|Floridas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. V. Dikss kļuva par divkārtēju [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Vasaras Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvēju. Viņš bija trešais 100 m un 200 m distancēs.
{{vielas infokaste
|               attēls = <br />Folijskābes struktūrformula<br /><br />Folijskābes molekulas modelis<br /><br />Pudelīte ar kristālisku folijskābi
|       citi nosaukumi = folacīns, folāts,<br />pteroilglutamīnskābe,<br />B<sub>9</sub> vitamīns,<br />B<sub>c</sub> vitamīns, M vitamīns
|           CAS numurs = 59-30-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>19</sub>H<sub>19</sub>N<sub>7</sub>O<sub>6</sub>
|              molmasa = 441,4
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 250°C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 0,0016 g/100 ml
|                 citi = 
}}
'''Folijskābe''' jeb '''folskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams cilvēka [[imūnsistēma]]s un [[sirds un asinsvadu sistēma]]s normālai attīstībai un darbībai. Tāda pati iedarbība kā folijskābei ir arī vairākiem tās atvasinājumiem, piemēram, di-, tri- vai [[glutamāts|poliglutamātiem]] (tos visus kopā ar folijskābi mēdz saukt par '''folacīnu'''). Folijskābe pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja par B<sub>9</sub> vai B<sub>c</sub> vitamīnu (retāk arī par B<sub>11</sub> vitamīnu).
{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = 
|         klase_lv = 
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi = 
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Zenta Mauriņa
|     vārds_orig = 
|         attēls = Zenta Mauriņa (1930).jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lejasciems|td=Latvija}}
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Bāzele}} 
|   dzīves_vieta =  
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Konstantīns Raudive]]
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja, esejiste
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Zenta Mauriņa''' (dzimusi {{dat|1897|12|15}} [[Lejasciems|Lejasciemā]], mirusi {{dat|1978|4|25}} [[Bāzele|Bāzelē]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja un domātāja.
{{infokaste+}}
[[File:Judea Judas Makk.PNG|right|thumb|300px|[[Jūdeja]] Makabeja valdīšanas laikā]]
'''Jūda Makabejs''' ({{val-he|יהודה המכבי}} miris 161. gadā p.m.ē) bija [[Matatijs|Matatija]] trešais dēls. Viņš ir vadījis [[ebreji|ebreju]] sacelšanos pret [[Antiohs IV Epifans|Antiohu VI Epifanu]]. Makabejs ir ebreju varonis, jo drošsirdīgi cīnījās un aizstāvēja [[jūdaisms|jūdaisma]] ticību.
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig = 
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],<br />[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni<br />(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}}) 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins<br />Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =  
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}