mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.
'''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>
'''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Zaķu grīslis|autors=L.|binomial=Carex leporina|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex leporina kz01.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex leporina|sinonīmi=Carex ovalis <i>Gooden.</i>}}'''Zaķu grīslis''' ({{val-la|Carex leporina}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], rietumu un [[Centrālāzija|centrālajā Āzijā]].
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džeimss Neismits
|     vārds_orig = ''James Naismith''
|         attēls = James Naismith with a basketball.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Ramsaja]], [[Ontārio]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Lorensa (Kanzasa)|Lorensa]], [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = {{flaga|ASV}} [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas = Basketbola izgudrotājs un treneris
}}
'''Džeimss Neismits''' ({{val|en|James Naismith}}; dzimis {{dat|1861|11|6}} [[Ramsaja|Ramsajā]], [[Kanāda|Kanādā]], miris {{dat|1939|11|28}} [[Lorensa|Lorensā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija sporta skolotājs, ārsts, treneris un [[basketbols|basketbola]] spēles izgudrotājs.
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Luijs Pastērs
|     vārds_orig = ''Louis Pasteur''
|         attēls = Louis Pasteur by Pierre Lamy Petit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Dole (pilsēta)|Dole]],  [[Burbonu restaurācija]] (mūsdienās {{FRA}})
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Marnelakoketa]], {{flaga|Francija}} [[Franču Trešā Republika]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = Louis Pasteur Signature.svg
|   darba_vietas = [[Strasbūras Universitāte]]<br />[[Lilles zinātnes un tehnoloģiju universitāte]]<br />''[[École Normale Supérieure]]''<br />[[Pastēra Institūts]]
|     alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]''
|        zinātne = [[mikrobioloģija]], [[ķīmija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = [[Koplija medaļa]] (1874)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
(<sup>6</sup><sub>3</sub>Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (<sup>2</sup><sub>1</sub>H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (<sup>8</sup><sub>4</sub>Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (<sup>4</sup><sub>2</sub>He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         = 
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     = 
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Seggenrohrsaenger_hand.jpg
 | att_nosaukums = 
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus paludicola
 |       suga_lv = Grīšļu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus paludicola <br /><small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība = 
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Grīšļu ķauķis''' (''Acrocephalus paludicola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Tas ir viens no visretākajiem Eiropas dziedātājputniem, kas ligzdo nelielā areālā [[Eiropa]]s austrumos, ziemo [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=purvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bef.lt/fileadmin/Publications/grislu-kauka-LV.pdf |title=Grīšļu ķauķa aizsardzība zemajos purvos un palieņu pļavās |access-date={{dat|2018|08|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160323172834/http://bef.lt/fileadmin/Publications/grislu-kauka-LV.pdf |archivedate={{dat|2016|03|23||bez}} }}</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>
'''Bonsai''' ({{val-ja|盆栽}}, ''bonsai'' — "koks podā") ir mākslas veids, kad miniatūri [[koks|koki]] tiek audzēti [[pods|podos]], tie tiek izkopti, pārstādīti un veiktas citas darbības, lai rezultātā iegūtu [[estētika|estētisku]] baudījumu. Bonsai izcelsme ir meklējama aptuveni pirms 2000 gadiem [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā mūsdienu [[Ķīna]]s teritorijā. Ķīniešiem šī nodarbe bija un ir zināma kā ''penjing''. Tikai vēlāk, kad [[budisms|budistu]] mūki šo mākslas formu aizveda uz [[Japāna|Japānu]], japāņi to nosauca par "bonsai". Eiropā bonsai sākotnēji parādījās [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], no kurienes tas izplatījās tālāk pa [[Eiropa|Eiropu]] un arī uz [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].
{{cita nozīme|pilsētvalsti Divupē|kultūras reģionu Divupē|Babilonija}}
{{Senvietas infokaste
| name           = <!-- required -->
| native_name    = 
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Walls of Babylon 1 RB.JPG
| image_size     = 
| alt            = 
| caption        = Babilonas vārti
| map            = 
| map_type       = Irāka
| map_alt        = 
| map_caption    = Babilonas atrašanās vieta mūsdienu Irākas teritorijā
| map_size       = 
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   = 
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 32 | plat_m = 32 | plat_s = 11
 |  gar_EW = E | gar_d = 44 |  gar_m = 25 |  gar_s = 15
| gbgridref      = 
| map_dot_label  = 
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           = 
| part_of        = [[Babilonija]]s
| length         = 
| width          = 
| area           = 9 km<sup>2</sup>
| volume         = 
| diameter       = 
| circumference  = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = ap 2800. gadu pr.Kr.
| abandoned      = ap 1000. gadu pēc Kr.
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       = 
| dependency_of  = 
| occupants      = 
| event          = 
| discovered     = 
| excavations    = no 1811–12
| archaeologists = 
| condition      = drupas
| ownership      = sabiedrība
| management     = 
| public_access  = 
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          = 
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Babilona
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 2019. <small>(278. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/278 278]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}
{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            = 
| paraksts          = 
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 102,6
| pietekas          = 
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO<sub>3</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.947 n<sub>β</sub> = 1.961 n<sub>γ</sub> = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__
aukstie ieroči (1892—1895)]]
'''Aukstais ierocis''' ir kara, medību vai sporta [[ierocis]], kurā netiek izmantota degošas vai sprāgstošas vielas, saspiesta gāze vai [[elektrība]]. Lielākā daļa no aukstajiem ieročiem ir rokas ieroči. Tāpat metamie ieroči tiek iedalīti rokas un pārējos ieročos. Lielāko daļu no aukstajiem ieročiem veido dažādi [[nazis|naži]], [[zobens|zobeni]] un tamlīdzīgi ieroči. Daudzi aukstie ieroči ir sadzīvē izmantojami [[darbarīks|darbarīki]].
uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]] 
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]<br />[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]<br />[[Lapsiņa]]<br />[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Karloss Kastaneda
|     vārds_orig = ''Carlos Castañeda''
|         attēls = Castaneda 1962.JPG
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Karloss Kastaneda 1962. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Peru|Kahamarka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = ''Margaret Runyan Castaneda'' <small>(1960-?)</small><br />''Florinda Donner-Grau'' <small>(?)</small>
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[antropoloģija|antropologs]]
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1968—1998
|          žanri =  
|         temati = [[šamanisms]]
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = "Dona Huana mācības. Jaki indiāņu zināšanu ceļš"<br />"Atsevišķā realitāte"<br />"Ceļojums uz Istlanu"
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.
'''Psihedēlija''' ({{val|grc|psihi (ψυχή)}} — ‘dvēsele’, {{val|grc|dilosi (δήλωση)}} — ‘apskaidrošanās’) ir stāvoklis, kurā tiek piedzīvotas [[uztvere]]s izmaiņas, kas indivīda [[prāts|prātam]] nav zināmas vai kas iekļauj prāta izveidotu sajūtu pārpilnību no ārišķīgās, ikdienišķas pasaules. Psihedēliskajiem stāvokļiem raksturīgas [[apziņa]]s izmaiņas, sakāpināta labsajūta un [[eiforija]], [[halucinācija]]s, [[sinestēzija]], [[transs|transam]] un [[hipnoze]]i līdzīgi stāvokļi.
'''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai.