mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Katrā dotajā svētdienā
| attēls                   = Any Given Sunday.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Any Given Sunday''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Olivers Stouns]]
| producents               = 
* [[Ričards Donners]]
* [[Dens Halsteds]]
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Kleitons Taunsends]]
* Olivers Stouns
| scenārija autors         = 
* [[Džons Logans]]
* Olivers Stouns
| galvenajās lomās         = 
* [[Als Pačīno]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* ''[[LL Cool J]]''
* [[Metjū Modains]]
| mūzika                   = 
* [[Ričards Horovics]]
* [[Pols Kellijs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Ixtlan Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 150 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/any-given-sunday-1999|title=Any Given Sunday|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 27, 2019|archive-date={{dat|2019|03|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190327202322/http://www.bbfc.co.uk/releases/any-given-sunday-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anygivensunday.htm|title=Any Given Sunday (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|100,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   =
| imdb                     = 
}}
'''"Katrā dotajā svētdienā"''' ({{val|en|Any Given Sunday}}) ir 1999. gada sporta drāma, kas daļēji balstīta uz Peta Tūmija romānu "''On Any Given Sunday''". Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Deniss Kveids]], [[Džeimss Vudss]], [[Džeimijs Fokss]], ''[[LL Cool J]]'' un [[Metjū Modains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.
{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>7</sub>H<sub>13</sub>N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=100—105&nbsp;°C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C<sub>7</sub>H<sub>13</sub>N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.
ģints ''[[Chara]]'' dzimumorgāni. Vīrišķie dzimumorgāni ir sarkanā krāsā, bet sievišķie — brūnā krāsā]]
'''Dzimumorgāni''', arī '''ģenitālijas''', ir [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvās sistēmas]] orgāni, kas nosaka indivīda [[dzimums|dzimumu]] un veic [[apaugļošana]]s funkcijas. Dzimumorgānus iedala vīrišķajos, kas nodrošina vīrišķas [[dzimumšūnas]], un sievišķajos dzimumorgānos, — sievišķās dzimumšūnas. Vēl dzimumorgāni tiek iedalīti ārējos dzimumorgānos un iekšējos dzimumorgānos.
{{Navbox
|name=Impērijas Vidusāzijā
|title=Senās [[Vidējie Austrumi|Vidējo Austrumu]] impērijas
|list1=[[Mīdieši]] → [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdi]] → [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra lielvalsts]] → [[Grieķu Baktrija|Baktrija]] → [[Maurju impērija|Maurji]] → [[Seleikīdu impērija|Seleikīdi]] → [[Parta]] → [[Kušānu valsts|Kušāni]] → [[Sasanīdu impērija |Sasanīdi]] → [[Umajādu kalifāts|Umajādi]] → [[Abāsīdu kalifāts|Abāsīdi]] → [[Tahirīdu impērija|Tahirīdi]] →  [[Safarīdu impērija|Safarīdi]] →  [[Samanīdu impērija|Samanīdi]] → [[Gaznevīdu impērija|Gaznevīdi]] → [[Gūrīdu impērija|Gūrīdi]] → [[Lielā Seldžuku impērija|Seldžuki]] → [[Horezmas valsts|Horezma]]{{→}} [[Mongoļu impērija|Mongoļi]]{{→}} [[Timurīdu lielvalsts|Timurīdi]]{{→}} [[Sefevīdi|Sefevīdi]]{{→}} [[Afšarīdu impērija|Afšarīdi]]{{→}} [[Mogulu impērija|Moguli]]{{→}} [[Durrānī impērija|Durrānī]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Centrālāzijas vēsture]]
[[Kategorija:Dienvidrietumāzija]]
</noinclude>
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f<sup>7</sup>6s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529&nbsp;°C)
}}
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />o-Krezola struktūrformula <br />  <br />m-Krezola struktūrformula <br />  <br />p-Krezola struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>7</sub>H<sub>8</sub>O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8&nbsp;°C (o-krezols)<br />11,8&nbsp;°C (m-krezols)<br />35,5&nbsp;°C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0&nbsp;°C (o-krezols)<br />202,0&nbsp;°C (m-krezols)<br />201,9&nbsp;°C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =
{{Infokaste+}}
'''Alebrands''' ([[latīņu valoda|latīņu valodā]]: ''Alebrandus'', ''Alabrandus''; 12./13. gs.), pazīstams arī kā '''Alabrands''', '''Alobrands''', bija katoļu garīdznieks un viens no pirmajiem misionāriem [[Livonija|Livonijā]]. Viņš bija aktīvs kristīgās misijas un Rīgas bīskapa [[Alberts I|Alberta]] politikas īstenotājs.
'''Oogoniji''' ir primārās [[dzimumšūna]]s, kas [[ovoģenēze]]s vairošanās periodā vairākkārt dalās. [[Zīdītāji|Zīdītāju]] sievišķo dzimumšūnu vairošanās notiek tikai embrionālās attīstības laikā. Ap sievišķajām dzimumšūnām izveidojas apvalks no mazākām [[Šūna|šūnām]]. Šīs šūnu grupas kopā ar dzimumšūnu veido [[folikula|folikulu]]. Pēc tam dzimumšūnu un folikulu attīstībā uz ilgāku laiku apstājas un atsākas, tikai sasniedzot [[Dzimumnobriedums|dzimumbriedumu]].
'''Armēņu kalendārs''' ir tradicionālais [[kalendārs]] [[Armēnija|Armēnijā]]. Tas ir [[Saule]]s kalendārs, kurā, tāpat kā [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā ir nemainīgs [[Diena|dienu]] skaits gadā — 365 dienas (nav [[Garais gads|garā gada]]), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāru]] visu laiku pieaug.
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Burundi pilsoņu karš
| partof            = 
| image             = 
| caption           = Burundijas bēgļi 1993. gadā
| date              = 1993. gada 21. oktobris — 2005. gada augusts
| place             =  [[Burundija]]
| casus             = 
| territory         = 
| result            = Miera līgums un politiskās reformas 2005. gadā
| combatant1        = [[Hutu]] grupējumi
| combatant2        = [[Tutsi]] grupējumi
| commander1        = 
| commander2        = 
| casualties1       = 
| casualties2       = 
| casualties3       = 300 000 nogalināti
}}
'''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Siera infokaste
|attēls = 
|citi nosaukumi = 
|valsts = [[Francija]]
|reģions = [[Normandija]]
|pilsēta = 
|piens = govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = mīksts, maigs, krēmīgs
| tauki      = 
| olbaltumvielas     =
| izmērs    = 
| svars     = 
| nogatavināšana    = 
| sertifikācija     = 
}}
'''Kamambērs''' ({{val|fr|Camembert}}) ir mīksts baltā pelējuma siers, kura dzimtene ir [[Normandija]] [[Francija|Francijā]]. Tas tiek gatavots no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] govs [[piens|piena]]. Kamambēram ir raksturīgas dažādas gatavības stadijas — tā vidū konsistence var būt no stingras līdz tekoši krēmīgai. Kamambēra gatavošanā tiek izmantota ''[[Penicillium camemberti]]'' [[Pelējums|pelējuma]] sēnīte, kas dod sieram tā raksturīgo izskatu un garšu. Siers ir krēmīgs, tam piemīt maigs niansēts aromāts, kas atgādina augļus un nedaudz sēnes, bet pēcgarša var būt izteiktāka — asa, sāļa, rūgtena, nedaudz atgādinot [[amonjaks|amonjaku]].<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref><ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/uzzini-vairak-par-sieru-un-siera-veidiem.php Uzzini vairāk par sieru un siera veidiem]{{Novecojusi saite}}</ref>
{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>27</sub>NO<sub>3</sub>
|              molmasa = 305,41
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls= 
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag<sub>1-x</sub>Sb<sub>x</sub>) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}
{{Parka infokaste
| name            = Andričgrada
| alt_name        = Андрићград
| photo           = Вишеградска ћуприја са Андрићградом 2.jpg
| photo_width     = 
| photo_caption   = Andričgrada un Mehmeda pašā Sokoloviča tilts
| photo_alt       = 
| logo            = 
| logo_width      = 
| logo_caption    = 
| logo_alt        = 
| map             = Bosnija un Hercegovina
| map_width       = 
| map_caption     = 
| map_alt         = 
| latd  = 43 | latm  = 47 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 17 | longs = 39 | longEW = E
| type            = [[filmēšanas laukums]]
| location        = [[Bosnija un Hercegovina]]
| nearest_city    = [[Višegrada]]
| area            = 
| elevation       = 
| created         = 
| planned         = 
| completed       = 2014
| designer        = 
| etymology       = 
| operator        = 
| visitation_num  = 
| visitation_year = 
| visitation_ref  = 
| status          = atvērta
| awards          = 
| open            = 
| camp_sites      = 
| hiking_trails   = 
| other_info      = 
| website         = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://www.andricgrad.com/}}
| child           = 
| embedded        = 
}}
'''Andričgrada''' ({{val|sr|Андрићград}}, kas nozīmē "[[Ivo Andričs|Andriča]] pilsēta") ir kinorežisora [[Emirs Kusturica|Emira Kusturicas]] veidota būvprojekta nosaukums [[Višegrada|Višegradā]], [[Serbu Republika|Serbu Republikā]], [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]]. Filmu pilsēta veltīta [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]] romānistam un Nobela prēmijas laureātam [[Ivo Andričs|Ivo Andričam]].
{{BioTakso infokaste
| binomial =Betula nana
| autors =L.
| attēls =Betula nana0.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. nana
| suga_lv = Pundurbērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Heinrihs Georgs fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Georg von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 18
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Heinrihs Johans fon Jannavs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}
'''Heinrihs Georgs fon Jannavs''' (''Heinrich Georg von Jannau'', dzimis {{dat|1789|8|14}}, miris {{dat|1869|9|18}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] mācītājs [[Vidzemes guberņa]]s [[Igaunija|igauņu]] daļā, literāts. Studējis [[Tartu universitāte|Tērbatas]] un [[Jēnas universitāte|Jēnas universitātē]]. Filozofijas doktors (1816.). [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas „''Isis''“ brālis (1817.).
'''Diametrs''' ir lielākais [[attālums]] starp diviem kādas figūras punktiem vai arī [[nogrieznis]], kas tos savieno ar [[riņķa līnija]]s centru un ar kādu no tās punktiem. Diametrs ir arī definējams kā garākā [[Horda (matemātika)|horda]] riņķa līnijā. Diametru parasti apzīmē ar ''d'' vai ''D''. Diametra garums ir vienāds ar divkāršotu [[Rādiuss|rādiusa]] garumu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Parasti jēdzienu "diametrs" attiecina uz [[Riņķis|riņķi]] un riņķa līniju, taču [[Matemātika|matemātikā]] to attiecina uz dažādiem matemātiskiem objektiem, tajā skaitā uz [[grafs|grafiem]].<br />
[[Riņķa līnija]]s diametrs ir vienāds ar divkāršotu tās rādiusa garumu. Jebkurš riņķa līnijas diametrs iet caur tās centru.
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo = 
|screenshot = 
|caption = 
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui = 
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās<br>義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:<br> [[Japānas Impērija]]<br> [[Krievijas Impērija]]<br> [[Lielbritānija]]<br> [[Francijas Trešā republika]]<br> [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<br> [[Vācijas Impērija]]<br> [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]<br> [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"<br>(''Taisnības un saticības biedrība'')<br> [[Cjinu dinastija]] 
| karavad1 =  Edvards Seimūrs<br> Alfrēds fon Valderzē<br> [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}
{{infokaste+}}
'''Fulko''' ({{val|la|Fulco}}) bija [[Benediktiešu ordenis|Benediktiešu ordeņa]] mūks, kuru [[Lundas arhibīskaps]] [[Eskils]] 1165. gadā iecēla par bīskapu "Aistu zemē" (ko mūsdienās tulko kā ''Estonia'') vienlaicīgi ar Stefana iecelšanu par pirmo [[Upsāla]]s arhibīskapu 1164. gadā. Nav saglabājušās nekādas ziņas par tā laika dāņu misionāru darbību, izņemot to, ka [[Pāvests Aleksandrs III]] 1171. gadā ir lūdzis norvēģu Trondheimas arhibīskapu sūtīt mūku Nikolaju palīdzēt bīskapam Fulko.
  
Reizēm viņa vārds tiek interpretēts kā dāņu personvārds '''Folke''' vai tā latīnizētā forma '''Folkvīns''' (''Folquinus''). Tādā gadījumā iespējams, ka Fulko bija kļuvis par bīskapu [[Somija]]s teritorijā un pieminēts 14. gadsimta hronikā ''Chronicon episcoporum Finlandensium'', ja vien tā nav bijusi nezināmā hronikas rakstītāja brīva notikumu interpretācija.