mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
vadītā militārā valstu koalīcija (tumši zilā krāsā), kas 2003. gadā veica [[Irākas karš|bruņotu iebrukumu]] [[Irāka]]s teritorijā.]]
'''Koalīcija''' ({{val|la|coalitio}} — 'savienība'), pazīstama arī kā '''[[alianse]]''', ir pagaidu [[militāra savienība|militāra]] vai [[politiska savienība]] starp divām vai vairākām personām, [[politiskā partija|politiskajām partijām]] un [[valsts|valstīm]] kopīgai rīcībai pret kādu citu valsti vai izveidotu indivīdu un politisko partiju grupu.<ref>{{grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|first=Juris|last=Baldunčiks|first2=Kornēlija|last2=Pokrotniece|place=Rīga|publisher=Jumava|year=2005|page=272|isbn=9984-05-879-4}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.merriam-webster.com/dictionary/coalition|title=Coalition|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|accessdate=12 March 2018}}</ref>
'''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   = 
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]] 
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            = 
|tilta tips           = 
|materiāli            = 
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 
|garums               =116 m 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  = 
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|koordinātas          = 
}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēks, kurš pārāk maz zināja
| operators = 
| attēls = The Man Who Knew Too Little.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džons Emiels]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Bills Marijs]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džoanna Veilija]]
* [[Ričards Vilsons]]
* [[Alfreds Molina]]
| mūzika = [[Kristofers Jangs]]
| oriģinālnos = ''The Man Who Knew Too Little''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Polar Productions''
* ''Taurus Film''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|11|14}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{GER}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl258180609/weekend/|title=
The Man Who Knew Too Little |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|22}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Cilvēks, kurš pārāk maz zināja"''' ({{Val|en|The Man Who Knew Too Little}}) ir 1997. gada [[Vācija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džons Emiels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bills Marijs]], [[Pīters Galahers]], [[Džoanna Veilija]], [[Ričards Vilsons]] un [[Alfreds Molina]]. Filma ir balstīta uz Roberta Farara 1997. gada romānu ''Watch That Man'' un tā ir parodija par [[Alfreds Hičkoks|Alfreda Hičkoka]] 1934. gada filmu "[[Cilvēks, kas zināja pārāk daudz (1934. gada filma)|Cilvēks, kas zināja pārāk daudz]]" (''The Man Who Knew Too Much'') un viņa [[Cilvēks, kas zināja pārāk daudz (1956. gada filma)|1956. gada rīmeiku ar tādu pašu nosaukumu]].
'''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.
{{Jūras infokaste
|jūra=Irmingera jūra
|attēls=
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Atlantijas okeāns
 |latd = 62 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 35 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |relief = jā
| okeāns     = Atlantijas okeāns
|platība     = 780 000
|garums      = 480
|platums     = 290
|Max_dziļums = 
|Vid_dziļums = 
|valstis={{GRL}}<br />{{ISL}}
|pilsētas=[[Reikjavika]]
}}
'''Irmingera jūra''' ({{val|is|Irmingerhaf}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] tā ziemeļrietumos. Izvietojusies [[Grenlande]]s dienvidaustrumu piekrastē, ziemeļaustrumos [[Dāņu šaurums]] to savieno ar [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]], austrumos jūru norobežo [[Islande]]s rietumu piekraste un [[Reikjanesas grēda]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.whoi.edu/page.do?pid=27957 |title=Irminger Sea |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|11||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/66peaB1mW?url=http://www.whoi.edu/page.do?pid=27957 }}</ref> Nosaukta par godu [[dāņi|dāņu]] hidrogrāfam, viceadmirālim Karlam Ludvigam Kristiānam Irmingeram (1802—1888), kura vārdā nosaukta arī jūru šķērsojošā siltā [[Irmingera straume]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oceanographers.ru/index.php?option=com_content&task=view&id=1618&Itemid=260 |title=Течение Ирмингера (Irminger Current) |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722162756/http://www.oceanographers.ru/index.php?option=com_frontpage&Itemid=1 |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref>
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = SM-3
| oriģ. nosaukums = ''Standard missile 3''
| izgat. nosaukums = 
| cits nosaukums = RIM-161
| cita nosaukuma avots = [[ASV Aizsardzības ministrija]]s apzīmējums
| attēls = USS Lake Erie (CG-70) SM-3 start.jpg
| attēla paraksts = ''SM-3'' starts no kreisera ''USS Lake Erie''
| pielietojums = [[antiballistiskā raķete]]
| raķešu saime = ''Terrier''
| raķešu grupa = 
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = ''[[Raytheon]]''
| augstums = 6,55 m (7,9 m)
| diametrs = 0,34 m (0,53 m)
| masa = 1300 kg
| pakāpes = 4
| LEO masa = 
| GTO masa = 
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = 
| startu skaits = 
| veiksmīgie = 
| avārijas = 
| daļēji = 
| pirmais = {{dat|1999|9|24}}
| pirmais pavadonis = 
| pārbaudīti dati = {{dat|2008|2|29|SK|bez}}
}}
'''''RIM-161 Standard missile 3''''' jeb '''SM-3''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izstrādāta no kuģa palaižama [[antiballistiskā raķete]] pretraķešu sistēmā ''[[Aegis Ballistic Missile Defense System]]''. Lai gan raķete ir projektēta, lai pārtvertu [[ballistiskā raķete|ballistiskās raķetes]], to var izmantot arī [[zema Zemes orbīta|zemās Zemes orbītās]] lidojošu [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] iznīcināšanai. ''SM-3'' ir izmēģinājusi un lieto [[ASV Jūras kara flote]], tā ir arī [[Japāna]]s Jūras pašaizsardzības spēku bruņojumā.
'''Rokopera''' ({{val|en|rock opera}}) ir  [[opera]]s sacerējums [[rokmūzika]]s stilā. Parādījās [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1960. gadu beigās. Pirmā{{nepieciešama atsauce}} latviešu rokopera "[[Ei, jūs tur!]]" ir sarakstīta 1971. gadā. Par latviešu nacionālo rokoperu uzskata [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] darbu "[[Lāčplēsis (rokopera)|Lāčplēsis]]".<ref name=lv100.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Rokopera "Lāčplēsis"|url=https://lv100.lv/programma/kalendars/rokopera-lacplesis/|publisher=lv100.lv|accessdate=23 August 2019}}</ref>
{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads = 
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads = 
 |     m_mēnesis = 
 |       m_diena = 
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hazrati Sultons
| Photo                = 
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Uzbekistāna#Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38.948333 |latNS=N
| longd=68.172222 |longEW=E
| Augstums         = 4643
| Relatīvais_augstums  = 564
| Atrašanās vieta  = {{UZB}}, {{TJK}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Hisora grēda]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Betelgeize
|               attēls = <br />Betelgeizes atrašanās vieta [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Oriona Alfa, Oriona α 
|           zvaigznājs = [[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
|          deklinācija = +07° 24′ 25.426″
|        rektascensija = 05<sup>h</sup> 55<sup>m</sup> 10.3053<sup>s</sup><ref name="SIMBAD">{{Tīmekļa atsauce | url=http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=betelgeuse | title =SIMBAD query result: BETELGEUSE – Semi-regular pulsating Star | publisher=Centre de Données astronomiques de Strasbourg | accessdate=2007-06-20}}</ref>
|    redzamais spožums = no +0,2 līdz +1,2
|   absolūtais spožums = −5,14
|                 masa = ~18—19<ref name="KALER">{{Tīmekļa atsauce | title=Betelgeuse (Alpha Orionis) | publisher=University of Illinois | author=Kaler, James B. (Jim) | work=Stars website | url=http://stars.astro.illinois.edu/sow/betelgeuse.html | accessdate=2009-07-19}}</ref>
}}
'''Betelgeize''' ({{val|en|Betelgeuse}}), pazīstama arī kā '''Oriona Alfa''' jeb '''Oriona α''' ([[angļu valoda|angļu]]:''α Orionis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|devītā spožākā zvaigzne]] pie debesīm [[nakts]] laikā un otra spožākā zvaigzne [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] (uzreiz aiz [[Rīgels|Rīgela]]). Tās [[redzamais spožums]] variē starp 0,2 un 1,2. Betelgeize tiek klasificēta kā [[sarkanais pārmilzis]] un tā ir viena no lielākajām pašlaik zināmajām zvaigznēm. Tā atrodas apmēram 640 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Harper, G. M., Brown, A., Guinan, E. F. [http://iopscience.iop.org/article/10.1088/0004-6256/135/4/1430/pdf "A New VLA-Hipparcos Distance to Betelgeuse and its Implications"]. PDF. ''The Astronomical Journal'' '''135''' (4). April, 2008. pp. 1430–40. Retrieved November 12, 2015.</ref>
'''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.
{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Svami Vivekānanda
| vārds_orig = 
| attēls = Swami Vivekananda-1893-09-signed.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = Svami Vivekānanda 1893. gada septembrī
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1863
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]] (tagad {{Indija}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1902
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 4
| m_vieta = Belurmata, [[Britu Indija]]
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[bengāļi|bengālis]]
| nodarbošanās = 
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = 
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = Swami-Vivekanda-Signature-transparent.png
| paraksts_plat = 
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
| citas daļas = 
}}
[[File:Text-Video-Weltparlament-der-Religionen-SV.ogv|thumb|270px|Vivekanāndas uzruna Pasaules reliģiju parlamentā (1893).]]
'''Svami Vivekānanda''' ({{val-bn|বিবেকানন্দ}}, ''Bibekānanda''; dzimis {{dat|1863|1|12}}, miris {{dat|1902|7|4}}), īstajā vārdā '''Narendranats Data''' (''Narendra Nath Datta''),<ref name="lpe">{{LPE|101|494}}</ref> bija bengāļu [[hinduisms|hinduistu]] mūks, garīgais līderis. Viņš bija 19. gadsimta svētā [[Rāmakrišna]]s māceklis. Bija viens no ievērojamākajiem Indijas pārstāvjiem, kas [[Rietumu pasaule|Rietumu pasauli]] iepazīstināja ar [[Vedanta]]s hindu filozofijas skolu un [[joga|jogu]].
", vēsturiska fotogrāfija, kas uzņemta [[Nagasaki]], [[Japāna|Japānā]], 1945. gada septembrī, īsi pēc [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombombardēšanas]] 1945. gada 9. augustā. Fotogrāfijā redzams apmēram 10 gadus vecs zēns ar piesprādzētu pie muguras savu mirušo brāli, gaidot savu kārtu pie [[krematorija]]s.]]
'''Hibakuša''' ({{val|ja| 被爆者}}) ir no japāņu valodas ņemts apzīmējums [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombumbu uzlidojumu]] upuriem. Hibakuša japāņu valodā nozīmē "sprādziena skarti cilvēki". Pēc 2014. gada 31. marta datiem vēl dzīvi bija 192 719 hibakušas (galvenokārt dzīvoja Japānā).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014|title=Hiroshima marks 69th anniversary of A-bombing - AJW by The Asahi Shimbun|website=web.archive.org|access-date=2023-07-22|date=2014-08-10|archive-date=2014-08-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20140810085226/http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014}}</ref> Saskaņā ar Japānas valdības datiem 1% no tiem bija nopietnas [[Onkoloģija|onkoloģiskas]] saslimšanas, ko izraisīja radiācijas iedarbība pēc bombardēšanas.<ref>[https://archive.today/20120529180254/http://www.japantimes.co.jp/text/ed20070815a2.html The Japan Times. Relief for A-bomb victims]</ref>
'''Realitātes šovs''' ir [[televīzija]]s [[žanrs]], kurā tiek pārraidīti reāli notikumi, bieži nav izstrādāts [[scenārijs]] un piedalās cilvēki, kas nav profesionāli [[aktieris|aktieri]]. Vispasaules popularitāti žanrs ieguva 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta sākumā, pateicoties šoviem [[Big Brother]] un [[Izdzīvotājs|Survivor]].
{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         = 
| native_name_lang    = 
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             = 
| alt                 = 
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| lat_deg             = 
| lat_min             = 
| lat_sec             = 
| lat_dir             = 
| lon_deg             = 
| lon_min             = 
| lon_sec             = 
| lon_dir             = 
| coordinates_type    = 
| coordinates_region  = 
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         = 
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           = 
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" /> 
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            = 
| director            = Eduards Dambergs
| president           = 
| curator             = 
| owner               = 
| publictransit       = 
| car_park            = 
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/ 
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība = 
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ežēns Fransuā Vidoks
|     vārds_orig = ''Eugène-François Vidocq''
|         attēls = Achille Devéria - Vidocq.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Noziedznieks, detektīvs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Ežēns Fransuā Vidoks''' ({{val|fr|Eugène-François Vidocq}}; dzimis {{dat|1775|7|24}}, miris {{dat|1857|5|11}}) bija franču noziedznieks un detektīvs, kura stāsts ir iedvesmojis vairākus rakstniekus, tai skaitā [[Viktors Igo|Viktoru Igo]] un [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaku]].
no [[Tomass Mors|Mora]]  grāmatas ''Utopia'',1516. gadā]]
'''Utopija''' ir ideālas [[sabiedrība]]s iztēlojums un [[kultūras mantojums]]. Apgalvots, ka pirmais pierakstītais utopiskais piedāvājums bijis [[Platons|Platona]] "Valsts". Termins ir izvērsts [[Socioloģija|socioloģijā]] un ticis lietots [[Marksisms|marksistu]] [[filozofija|filozofijā]] un [[politika|politikā]]. Reizēm utopijas ir vēsturiskas komūnas vai ideālas pasaules, kā arī fiktīvas vietas [[literatūra|literatūrā]] un [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]]. Ikdienā vārdu lieto, runājot par nepiepildāmu sapni vai projektu un par utopistu sauc nepraktisku cilvēku.
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| nosaukums = ''Hypixel''
| logo = HypixelLogo.png
| developer = ''Hypixel Inc.''
| genre = [[spēles serveris]]
| screenshot = 
| caption = 
| released = {{dat|2013|04|13}}
| website = {{URL|hypixel.net}}
}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Jill Flying 1.jpg
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae 
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Glacuomys
|      ģints_lv = Amerikas lidvāveres
|          suga = Glaucomys volans
|       suga_lv = Dienvidlidvāvere
|     izplatība = 
|      binomial = Glaucomys volans <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''95 tēzes''' ir [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] sacerējums, kurā viņš kritizēja [[Romas Katoļu baznīca|katoļu baznīcas]] izrīcības, apgalvojot, ka tā ar savu naudaskāri un nepietiekamo dievbijību bendējot vienkāršās tautas ticību [[Dievs|Dievam]]. Pēc leģendas, viņš šīs savas tēzes [[1517. gads|1517. gada]] 31. oktobrī pienaglojis pie [[Vitenberga]]s klostera baznīcas durvīm, taču šis stāsts kļuvis pazīstams tikai pēc Lutera nāves<ref>Rubenis, Andris. Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā. Zvaigzne ABC. Rīga. {{ISBN|5-405-01417-6}} 175.lpp.</ref> un mūsdienās bieži tiek apšaubīts.{{Nepieciešama atsauce}} Taču viņš noteikti uzrakstījis šīs tēzes un ap šo laiku nosūtījis tās apkaimes bīskapiem, vēlēdamies tās izdiskutēt. Lutera draugi tās negaidīti pašam Luteram izplatīja arī plašai publikai, kas sadusmoja [[Roma|Romu]].
{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig = 
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt = 
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms = 
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = 
| žanri = [[Dzeja]]
}}
'''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>