mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Teodors Bērents  
|     vārds_orig = Johann Theodor Berent
|         attēls = Johans Teodors Bērents.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1866 
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Suntaži]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Teodors Bērents (tirgotājs), māte - Urzula, dzimusi Haifšteina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Kristīne, dzimusi Rozenplentere (precējušies 1809. gada 31. maijā)
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Alas infokaste
| name = Vinterala
| photo = 
| photo_width = 
| photo_caption = 
| map = Latvija
| relief = jā
| location = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| lat_d = 57| lat_m = 18|lat_s = 24| lat_NS = N
| long_d = 25| long_m = 15| long_s = 22| long_EW = E
| depth = 40,5 m
| width = 5 m
| height_variation = 4,4 m
| altitude = 
| discovery = 
| geology = 
| entrance_count = 
| entrance_list = 
| difficulty = 
| hazards = Aizbrukusi
| access = Neiespējama
| visitors = 
| features = Mākslīga
| website = 
}}
'''Vinterala''' bija [[smilšakmens]] [[ala]], kas atradās [[Vintergrava|Vintergravā]], [[Cēsis|Cēsīs]].<ref name=alas.lv>{{tīmekļa atsauce|last1=Krauze|first1=Indulis|title=Vinterala (sabrukusi)|url=http://www.alas.lv/ala.php?ala=196|website=alas.lv|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305060834/http://www.alas.lv/ala.php?ala=196|archivedate={{dat|2016|03|05||bez}}}}</ref> Vinterala bija otra lielākā ala [[Latvija|Latvijā]] [[Tilpums|tilpuma]] ziņā (lielākā ir [[Gūtmaņa ala]]).<ref name="alas Latvijā"/>  Nobrukumi alā sākās jau ap 1974. gadu, ala ievērojami iebruka 1984. gadā, kad tajā varēja ielīst tikai četrrāpus, bet 1990. gadā tās ieeja aizbruka pilnībā.<ref name="alas.lv"/> Pirms aizbrukšanas tās garums bija 40,5 m,<ref name="alas.lv"/> platums bija līdz 5 m, griestu augstums — līdz 4,4 m un kopējais alas tilpums bija 325 m.<sup>3</sup><ref name="alas Latvijā">{{Grāmatas atsauce |title=''Alas Latvijā'' |last=Eniņš |first=Guntis |authorlink=Guntis Eniņš |coauthors= |year= |publisher=Zvaigzne ABC |location= |isbn=9984-36-111-X |page=70 |pages= |url= |accessdate=2018-01-31}}</ref> Ala daļēji veidota mākslīgi — to izraka balto [[Smiltis|smilšu]] ieguvei.<ref name="alas Latvijā"/><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Latvijas zudušie dabas pieminekļi: Vinterala|url=http://www.dabasretumi.lv/Zudusie/Vinterala.htm|website=dabasretumi.lv|publisher=Dabas retumu krātuve|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304190320/http://www.dabasretumi.lv/Zudusie/Vinterala.htm|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Tiek uzskatīts, ka daļa pazemes eju vēl ir saglabājušās.<ref name="alas.lv"/> Šīs alas, tāpat kā apkārt esošās Vintergravas un tai cauri tekošās [[Vinterupīte]]s nosaukums radies no [[Muižniecība|muižnieka]] Vintera vārda, kam piederēja alai apkārt esošā zeme. Senās [[Enciklopēdija|enciklopēdijās]] Vinterala kļūdaini minēta kā lielākā un dziļākā ala visā Latvijā, lai gan tās garums nesasniedz pat 50 metrus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Nozīmīgākie objekti Gaujas ielā Cēsīs|url=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2691052&&g=3|website=letonika.lv|publisher=Tilde|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304201915/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2691052&&g=3|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref>
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Infobox religious building
|building_name          = Lielā Hana mošeja
|image                  = Bakhchysarai 04-14 img14 Palace Grand Mosque.jpg
|image_size             = 280px
|caption                =
|map_caption            = 
| map_type              = Krima
| map_size              = 
| latd  = 44 | latm  = 44 | lats  = 55.22 | latNS  = N
| longd = 33 | longm = 52 | longs = 55.06 | longEW = E
|location               = {{vieta|Ukraina|Krimas Autonomā Republika|Bahčisaraja}}
|geo=
|religious_affiliation  = [[Islāms]]
|functional_status      = Darbojas
|website=
|architect=
|architecture_type      = [[Mošeja]]
|architecture_style     = [[Osmaņu arhitektūra]]
|year_completed         = 1532
|construction_cost      =
|capacity               =
|dome_quantity          =
|dome_height_outer      =
|dome_dia_outer         =
|minaret_quantity       = 2
|minaret_height         = 28
|materials              =
}}
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />1-heptanola struktūrformula<br /><br />1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,<br />''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols<br />enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C<sub>7</sub>H<sub>16</sub>O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 175,8&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18&nbsp;°C<br />0,28 g uz 100 g pie 100&nbsp;°C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ernests Gideons fon Laudons
|     vārds_orig = ''Ernst Gideon von Laudon''
|         attēls = Laudon.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1717
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Toce]], [[Zviedru Vidzeme]]<br />(mūsdienās [[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1790
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Novi Jičīna]], [[Hābsburgu impērija]]<br />(mūsdienās {{CZE}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals]] (''Feldherr'')
|  dienesta_laiks = 1732—1790
|          valsts = [[Krievija]] (1732—1741), [[Austrija]] (1741—1790)
|       struktūra = 
|         vienība = 
|       komandēja = 
|          kaujas = [[Polijas mantojuma karš]] (1733—1738), [[Krievu-turku karš (1735—1739)]], [[Austrijas mantojuma karš]] (1740—1748), [[Septiņgadu karš]] (1757—1763), [[Bavārijas mantojuma karš]] (1778—1779), [[Austrijas-Turcijas karš]] (1787—1791)
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs = 
}}
}}
{{commonscat|Ernst Gideon von Laudon|Ernests Gideons fon Laudons}}
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''B hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas ietekmē [[aknas]]. Izraisa B hepatīta vīruss (HBV).<ref name=WHO2014/> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[C hepatīts|C]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hidroksīda kristālrežģis <br /><br />Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1320&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d<sup>2</sup>4s<sup>2</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <br />Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287&nbsp;°C)
 |    trīskāršais punkts = 
 |     kritiskais punkts = 
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים‬‎ ''(Yehudim)''
| image = 
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag = 
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 2011 Trampeltier 1528.JPG
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         suga = Camelus bactrianus
|         suga_lv = Divkupru kamielis
|         binomial = Camelus bactrianus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =
{{cita nozīme|svēto Asīzes Francisku|266. Romas pāvestu|Francisks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Asīzes Francisks
|      dzimšanas datums = [[1181]]. vai [[1182]]. gads
|          nāves datums = {{dat|1226|10|23}}
|        piemiņas diena = {{dat||10|4|N|bez}}
|                  godā = 
|                attēls = Saint Francis of Assisi by Jusepe de Ribera.jpg
|         attēla izmērs = 
|      attēla nosaukums = "Svētais Asīzes Francisks ekstāzē", Juzepes de Riberas glezna (1639)
|       dzimšanas vieta = [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|           nāves vieta = [[Asīze]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]], [[Asīze]], {{ITA}}
|             nosaukums = Franciskāņu ordeņa dibinātājs, ticības apliecinātājs un stigmatists
| beatifikācijas datums = 
|  beatifikācijas vieta = 
|          beatificējis = 
|  kanonizācijas datums = {{dat|1228|7|16|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta = [[Asīze]]
|           kanonizējis = [[Gregors IX]]
|               simboli = 
|            aizbildnis = 
|            svētvietas = 
|                strīdi = 
}}
'''Svētais Asīzes Francisks''' ({{val|la|Franciscus Assisiensis}}, {{val|it|Francesco d'Assisi}}; īstā vārdā '''Džovanni Frančesko di Pjetro Bernardone''' ({{val|it|Giovanni Francesco di Pietro di Bernardone}}); dzimis [[1181]]. vai [[1182]]. gadā, miris {{dat|1226|10|3}}) bija [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[mūks]] un [[Misticisms|mistiķis]], ievērojams viduslaiku katoļu svētais, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu mūku ordeņa]] aizsācējs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no nedaudzajiem svētajiem, ko ar [[Kristus|Kristu]] vienojusi īpaša un pārdabiska saikne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |title=Romas Katoļu Baznīca Latvijā |access-date={{dat|2010|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120304104343/http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |archivedate={{dat|2012|03|04||bez}} }}</ref> Nolēmis sekot aicinājumam kļūt par mūku, atsakoties no materiāliem labumiem, lai visu turpmāko dzīvi veltītu tikai [[Dievs|Dievam]]. Cīnītājs par ticības galvenajām vērtībām — pazemību, vienkāršību, sirdsšķīstību un mīlestību pret visām Dieva radībām&nbsp;—,<ref>[[Gilberts Kīts Čestertons|Kīts Čestertons]]. Svētais Francisks no Asīzes. Rīga:Vārds, 1992. 97.-103.lpp.</ref> viņš tiek uzskatīts par [[Dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizsardzības]] un [[Vides aizsardzība|vides]] aizbildni. Asīzes Franciska mirstīgās atliekas ir apbedītas [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]]s Apakšējās bazilikas (''Lower Basilica'') kapenēs.
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reality''
| operators = 
| attēls = Reality (film).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mateo Garrone]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Anjello Arena]]
* [[Loredana Simioli]]
* [[Klaudija Džerīni]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Reality''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2012|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Neapoliešu valoda|neapoliešu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''''Reality''''' ir 2012. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mateo Garrone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anjello Arena]], [[Loredana Simioli]] un [[Klaudija Džerīni]].
{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = 
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis colorata
| suga_lv = Krāsainais pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis colorata
| kategorijas = 
| autors = Juz.
| sinonīmi = ''Anthyllis vulneraria subsp. colorata''
}}'''Krāsainais pērkonamoliņš''' (''Anthyllis colorata'') ir [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] taksons, kas, atkarībā no autora, tiek klasificēta kā atsevišķa suga vai [[Brūču pērkonamoliņš|brūču pērkonamoliņa]] (''Anthyllis vulneraria'') pasuga (''Anthyllis vulneraria subsp. colorata''). Atšķirībā no brūču pērkonamoliņa, augam [[stublājs]] vismaz lejasdaļā un piezemes lapu kāti ar atstāvošiem (nevis visiem piegulošiem) matiņiem. Augs ir reti atrasts sausās pļavās [[Kurzeme|Kurzemē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-vulneraria-l-sstr/|title=brūču pērkonamoliņš - Anthyllis vulneraria L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-08}}</ref>
'''Stenoze''' (''stenosis'') [[medicīna]]s terminoloģijā nozīmē anatomisko izmaiņu, kas izpaužas kā [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] struktūras (doba [[orgāns|orgāna]] vai tā atveres, kanāla) tilpuma samazinājums, dimensiju samazinājums. Termins cēlies no {{val-el|στενός}} (''sténos'') — 'šaurs';  ''στένωσις'' — ‘sašaurinājums’.
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Hīdenporti nacionālais parks
| alt_name            = 
| iucn_category       = II
| photo               = Hiidenportin_kansallispuisto.jpg
| photo_alt           = 
| photo_caption       =
| photo_width         = 
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.872778| latNS  = N
| longd = 29.058611  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
| nearest_city        = 
| area                = 45 km<sup>2</sup>
| established         = 1982
| visitation_num      = 12000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      = 
| url                 = https://www.nationalparks.fi/hiidenporttinp
| child               = 
| embedded            = 
}}
<mapframe text="Hīdenporti nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2658641"
}
</mapframe>
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula = 
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].
 
== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).
{{cita nozīme|Vidzemes aerokluba lidlauku|sertificēto (EVCA) lidlauku|Cēsu lidlauks}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cēsu lidlauks
| attels                     = 
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = 
| paraksts2                  =
| IATA                       = 
| ICAO                       = ''nav''
|lat_deg=57|lat_min=19|lat_sec=43|lat_dir=N
|lon_deg=25|lon_min=19|lon_sec=11|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Cēsu lidlauks
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = Vidzemes aeroklubs
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = [[Priekuļu pagasts]], [[Cēsu novads]]
| elevation-f                = 367
| elevation-m                = 112
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-f                = 
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           = 
| lidojumu_skaits            = 
| majas_lapa                 = 
}}
'''Cēsu lidlauks''' jeb '''Priekuļu lidlauks'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=83336&p_back=0*112*2 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir nesertificēts [[lidlauks]] [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Atrodas [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas ziemeļaustrumu pierobežā {{nobr|3,5 km}} no pilsētas centra pie autoceļa [[P20]]. Lidlaukā ir viens {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats [[zālaugs|zāles]] seguma skrejceļš.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |title=MyAirfields.com Cēsis (06/24) |access-date={{dat|2014|06|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150510033612/http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |archivedate={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Cēsu lidlauks bija pirmskara padomju lidlauks, lielākoties maz izmantots. Taču [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|vācu okupācijas laikā]] tas kalpoja kā neregulāras prakses lauks. Pēc tam Cēsu lidlauks kļuva par nozīmīgu vācu [[iznīcinātājs|iznīcīnītāju]] un sauszemes uzbrukuma bāzi no [[1944]]. gada jūlija līdz septembrim. Lidlauks tika atjaunots [[PSRS|padomju laikos]] un izmantots [[DOSAAF]] biedrības [[planieris|planieru]] lidojumiem un lauksaimniecības vajadzībām.<ref name=":0" /> Mūsdienās lidlauku apsaimnieko biedrība «Vidzemes Aeroklubs» un lidlauks ir pašreiz nodots privatizācijai.<ref name=":1">[http://www.edruva.lv/zinas/sabiedriba/zina/12676 eDruva.lv Atkārtoti izsola Cēsu lidlauku]{{Novecojusi saite}}</ref>
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = 
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>3</sub>H<sub>4</sub>O<sub>5</sub>
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160&nbsp;°C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].