mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2530''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2530''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2531]]'', ''[[Kosmos-2532]]''
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = 
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                = 
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2509]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2531]]''
}}
'''''Kosmos-2530''''' (''Космос-2530'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" />
{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Anthyllis vulneraria Coccinea 2021-06-14 8910.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis coccinea
| suga_lv = Košsarkanais pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis coccinea
| kategorijas = 
| autors = (L.) G.Beck
}}'''Košsarkanais pērkonamoliņš''' (''Anthyllis coccinea'') ir [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] suga, kurai ir šaurs izplatības areāls [[Baltijas jūra]]s salās, [[Igaunija]]s rietumu un [[Skandināvija]]s dienvidaustrumu piekrastē, ļoti reti jūras piekrastē ap [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]] Krievijā. Daži autori to nodala tikai kā [[Brūču pērkonamoliņš|brūču pērkonamoliņa]] (''Anthyllis'' ''vulneraria'') [[Pasuga|pasugu]] vai varietāti. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama ļoti reti — kopš 20. gadsimta 50. gadu beigām zināma atradne Ventas ielejā augšpus Kuldīgas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-coccinea-l-gbeck/|title=košsarkanais pērkonamoliņš - Anthyllis coccinea (L.) G.Beck - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-07}}</ref>
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tg
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|sponsors              = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Togo]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots; tiek izmantots galvenokārt Togo
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.nic.tg/ www.nic.tg]
}}
'''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]].
{{Personas infokaste
|          vārds = Pāvels Suhojs
|     vārds_orig = ''Павел Сухі<br />Павел Сухой''
|         attēls = Sukhoy PO.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Hlibokaje]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{BLR}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]<br />({{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = aviokonstruktors
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džons Pauels
|     vārds_orig = ''John Powell''
|         attēls = John Wesley Powell.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Mauntmorisa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Meinas štats|Brūklina (Meina)}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Signature of John Wesley Powell.png
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ([[w:lv:Kalupe]]): Kalupes Vissvētākā Altāra Sakramenta Romas katoļu baznīca, pirmais attēls - [[:Attēls:Kalupes katoļu baznīca.jpg]]
| source         = paša darbs
| date           = 2015-8-13
| author         = [[Dalībnieks:Silraks|Silraks]]
| permission     = Creative Commons Attribution ShareAlike License v. 3.0
| other_versions = 
}}
'''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ruņupes ieleja
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = 
 |           photo = Kauliņupe flows in Ruņa - panoramio.jpg
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = [[Kauliņupe]]s ieteka [[Ruņa|Ruņā]]
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd = 56 |  latm = 23 |  lats = 31 |  latNS = N 
 | longd = 21 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E 
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category = 
 |        location = [[Dienvidkurzemes novads]]
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|ha=607}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website = 
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
'''Ruņupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/runupes_ieleja/ Dabas aizsardzības pārvalde. Ruņupes ieleja]</ref> Izvietojies [[Ruņa]]s upes augšteces un tās pieteku [[Kauliņupe]]s un [[Dakterišķe]]s ielejās. Liegums izveidots 1977. gadā unikāla [[Ruņa]]s upes posma aizsardzībai. Izcila vairāku Eiropas nozīmes mežu biotopu — nogāžu un gravu mežu, ozolu mežu, kā arī jauktu ozolu, gobu, ošu mežu upju krastos — aizsardzības teritorija. [[Natura 2000]] teritorija.
'''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.
{{Vielas infokaste
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /><br />Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,<br />heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 80,74&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.
{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig = 
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = latviete
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Darba atmiņa''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir īslaicīgā [[atmiņa]] un daļa no tās ilglaicīgās atmiņas, kuras [[informācija]] tobrīd ir aktivizēta.
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kas notiek krēslā
| operators = 
| attēls = What We Do in the Shadows poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = * [[Džemeins Klements]]
* [[Taika Vaititi]]
| producents = 
| scenārijs = * Džemeins Klements
* Taika Vaititi
| aktieri = * Taika Vaititi
* Džemeins Klements
* [[Džonatans Brū]]
* [[Kori Gonsaless-Makūrs]]
* [[Stjuarts Raterfords]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|6|19|Jaunzēlande}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{NZL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1701532165/|title=What We Do in the Shadows |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kas notiek krēslā"''' ({{Val|en|What We Do in the Shadows}}) ir 2014. gada [[Jaunzēlande]]s [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Džeimens Klements]] un [[Taika Vaititi]]. Filma galvenās lomas atveido Džeimens Klements, Taika Vaititi, [[Džonatans Brū]], [[Kori Gonsaless-Makūrs]] un [[Stjuarts Raterfords]].
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Arvīds Sodums
| image         = Arvids Sodums brivmurnieks.jpg
| imagesize     = 
| caption       = brīvmūrnieka tērpā
| birthname     = Arvīds Aleksandrs Sodums
| birthdate     = {{dat|1919|09|13}}
| location      = [[Krievija]] 
| deathdate     = {{dat|2018|09|25}}
| deathplace    = [[Austrālija]]
| nationality   = 
| field         = [[mākslinieks]]
| training      = 
| movement      = 
| famous works  = 
| patrons       =
| awards        =  
 }}
'''Kodolu magnētiskā rezonanse''' (KMR jeb [[angļu valoda|angliski]] NMR) ir augstfrekvences [[radioviļņi|radioviļņu]] selektīva absorbcija [[viela|vielā]], kura atrodas ļoti spēcīgā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tādi [[atoma kodols|atomu kodoli]], kuru [[spins|spinu]] vērtība S ir 1/2 (magnētiski aktīvi ir arī pusveselie spini, kuru S ir lielāka par 1/2, kā piem. 3/2, 5/2, 7/2 utt., bet šie spini ir kvadrupoli), magnētiskajā laukā orientējas divējādi — vai nu magnētiskā lauka virzienā, vai arī pretēji tam. Līdz ar to izveidojas divi dažādi kodolu [[enerģija]]s apakšlīmeņi, turklāt vairāk kodolu parasti ir zemākajā enerģijas līmenī. Šie enerģijas līmeņi savstarpēji ir ļoti tuvi un to enerģijas starpībai atbilst tādu [[fotons|fotonu]] enerģija, kuru atbilstošais viļņa garums ir radioviļņu diapazonā (daži [[centimetrs|centimetri]] vai centimetra daļas). Tādējādi pie noteiktas magnētiskā lauka intensitātes noteikti atomu kodoli absorbē noteikta viļņu garuma radioviļņus, kas nodrošina atomu kodolu pāreju augstākajā enerģijas līmenī. Šādu selektīvu absorbciju sauc par '''rezonanses signālu'''. Kodoliem pārejot atpakaļ zemākajā līmenī, tāda paša viļņa garuma signāls tiek izstarots (to sauc par kodolu relaksāciju).
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Ruperts Bindenšū
| image         = 
| imagesize     = 300px
| caption       = 
| birthname     = 
| birthdate     = {{dat|1645}}
| location      = [[Strasbūra]]s brīvpilsēta (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1698}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = 
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  = 
* [[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]s tornis un pārbūve
* [[Danenšterna nams]]
* [[Reiterna nams]]
| patrons       = 
| awards        = 
}}
'''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ<sup>2</sup>  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]<br />[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]<br />[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]<br />[[Dienvidu Trīsstūris]]<br />[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība = 
| partija = 
| dzīvesb = 
| profesija = 
| alma_mater = 
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes = 
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Aireņu grīslis|autors=L.|binomial=Carex loliacea|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex spp Sturm33.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex loliacea}}'''Aireņu grīslis''' ({{val|la|Carex loliacea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] augs ir tuvu vienlaidu areāla dienvidu dienvidrietumu malai; reti sastopams slapjos [[Mežs|mežos]] un purvainos krūmājos, retāk [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-loliacea-l/|title=aireņu grīslis - Carex loliacea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-21}}</ref>
'''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828<small></small>
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<br />[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]<br />[[krievu valoda]]<br />[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lauva
| abbreviation = Leo
| name_latin = Leo
| RA = 11
| dec = +15
| areatotal = 947
| arearank = 12. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Reguls
| starmagnitude = 1,4
| neareststarname = ''Wolf 359''
| stardistance = 7,78
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =[[Leonīdas]] 
| bordering = [[Lielais Lācis]]<br />[[Mazais Lauva]]<br />[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]<br />[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]<br />[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]<br />[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]<br />[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]<br />[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Škeņeva
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64240&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 127
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 21
| longs = 47
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      = 
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = 
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              = 
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           = 
|materiāli            = 
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 
|garums               = 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = 
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}} 
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls = 
|         citi nosaukumi = 
|             CAS numurs = 
|        ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums = 
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī = 
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
{{Pieturzīmes|?}}
'''Jautājuma zīme''' ('''?''') ir [[interpunkcija]]s zīme, kas parasti tiek likta [[jautājuma teikums|jautājuma teikuma]] beigās. Jautājuma zīmi izmanto arī citos nolūkos, piemēram, to liek [[iekava|iekavās]] aiz kāda [[vārds|vārda]] vai [[frāze]]s, kas tiek apšaubīta, vai [[dialogs|dialoga]] tekstā norāda uz sarunbiedra neizpratni vai izbrīnu.<ref name="ailab"/> Zīmes izskats ir radies no burta [[q]] — [[latīņu valoda|latīņu]] vārda ''quaestio'' (‘meklēt (atbildi)’) pirmā burta.
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = 
|     vārds_orig = ''Nicolas Appert''
|         attēls = Appert Nicolas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šalonenšampaņa|Šalonenšampaņā]]
|         m_gads = 1841
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Masī]], netālu no [[Parīze]]s
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = šefpavārs, konditors, izgudrotājs
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}