mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Riebums
  | attēls                    = Attēls:Repulsion (filma).jpg
  | paraksts                  = 
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Repulsion'''
  | žanrs                     = 
  | valsts                    = {{GBR}}
  | režisors                  = [[Romans Polaņskis]]
  | producents                = 
  | scenārija autors          = 
  | galvenajās lomās          = [[Katrina Deneva]], [[Ivonna Furno]], [[Jans Hendrijs]] un [[Džons Freizers]]
  | mūzika                    = [[Čiko Hamiltons]]
  | operators                 = 
  | izdošanas laiks           = [[1965]]. gada [[11. jūnijs]]
  | ilgums                    = 105 minūtes
  | valoda                    = [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   = $300 000
  | imdb                      = 0059646
}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.
{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838  
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}}) 
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899 
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}}) 
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts = 
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pētersala-Andrejsala
|attels             = 
|paraksts           = Eksporta iela. Pa kreisi Andrejsala, pa labi — [[Viestura dārzs]].
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Pētersala]]<br />[[Andrejsala]]
|platiba            = 2,773 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 752 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|20|24}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|19}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = LV-1010
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/petersala-andrejsala/ apkaimes.lv]
}}
'''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].
{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Ežēns Jonesko
|         vārds_orig = ''Eugène Ionesco''
|             attēls = Eugene Ionesco 01.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1909
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 25
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Slatina}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts =  
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = franču
|            periods = 1942—1989
|              žanri =  [[Absurda drāma]], [[eseja]]
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi =  "Plikpaurainā dziedātāja" ( 1950), "Mācību stunda" (1951), "Krēsli" (1952), "Pienākuma upuri"(1953), "Degunradži" (1959), "Makbets" (1972)
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Ežēns Jonesko''' (''Eugène Ionesco'', dz. ''Eugen Ionescu'', dzimis 1909. gada 26. novembrī, miris 1994. gada 28. martā) bija [[rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[dramaturģija|dramaturgs]], kas dzīvoja [[Francija|Francijā]] un rakstīja [[franču valoda|franču valodā]]. Jonesko uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[absurda drāma]]s autoriem.
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   = 
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| citas_daļas      = 
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].
'''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.
'''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp&#124;issue:694529&#124;page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.
{{cita nozīme|vieglatlētu|angļu 17. gadsimta dramturgu|Bens Džonsons (literāts)}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bens Džonsons
 |          attēls = 
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = Bendžamins Sinklērs Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|12|30}}
 |         dz_viet = [[Falmota]], {{JAM}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{CAN}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Bendžamins Sinklērs Džonsons''' ({{val|en|Benjamin Sinclair "Ben" Johnson}}; dzimis {{dat|1961|12|30}} [[Falmota|Falmotā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais jamaikiešu izcelsmes [[Kanāda]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs. B. Džonsons uz Kanādu emigrēja 1976. gadā. Viņš bija viens no vadošajiem sprinteriem 1980. gados, kad izcīnīja 2 bronzas medaļas Olimpiskajās spēlēs un zeltu, kas vēlāk viņam tika atņemts par dopinga lietošanu. 1987. gada Pasaules čempionātā un [[1988. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1988. gada Vasaras Olimpiādē]] viņš uzstādīja [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|Pasaules rekordus]], taču tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un zaudēja Olimpiskā čempiona titulu un abus rekordus.
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meklējot Nekurzemi
| attēls                   = Findingneverlandposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Finding Neverland''
| žanrs                    = fantāzija, drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = 
* [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Nellija Belflauera]]
| scenārija autors         = [[Deivids Magī]]	
| galvenajās lomās         = 
* [[Džonijs Deps]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūlija Kristija]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Rada Mičela]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kaczmareks]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2004|10|29|Apvienotā Karaliste|2004|11|12|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/finding-neverland-2004-0|title=Finding Neverland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=findingneverland.htm|title=Finding Neverland (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|116,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Meklējot Nekurzemi''' ({{val|en|Finding Neverland}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūlija Kristija]], [[Dastins Hofmans]] un [[Rada Mičela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.
'''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).
'''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Heinrihs Heine
|     vārds_orig = ''Christian Johann Heinrich Heine''
|         attēls = Heinrich-heine 1.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Diseldorfa]],  [[Prūsijas Karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}} 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = Dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|        periods = [[19. gadsimts]]
|          žanri = 
|         temati = 
|   lit virzieni = [[Romantisms]]
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Bonnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Kristians Johans Heinrihs Heine''' ({{val|de|Christian Johann Heinrich Heine}}; dzimis {{dat|1797|12|13}}, miris {{dat|1856|02|17}}) bija žurnālists un viens no nozīmīgākajiem [[vācieši|vācu]] 19. gadsimta [[dzeja|dzejniekiem]].
'''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači.
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Vilhelms Nerlings
|     vārds_orig = ''Arnold Wilhelm Nerling''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Muhu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Sāremā apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes = 
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s. 
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.
'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               = 
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       = 
 | established_date2        = 
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                = 
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hlorāta struktūrformula<br /><br />Kālija hlorāta kristālrežģis<br /><br />Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO<sub>3</sub>
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = ~400&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20&nbsp;°C)<br />
57 g/100 mLl (100&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO<sub>3</sub>) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.