mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Hadži Murats
|          vārds_orig = XIажи Мурад
|              attēls = Хаджи-Мурат.JPG
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Kunžaka]], [[Dagestāna]] 
|              m_gads = 1852
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Haksa]], [[Azerbaidžāna]]
|     dienesta_pakāpe = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts = 
|              pakāpe = 
|      dienesta_laiks = 
|              valsts = 
|           struktūra = 
|             vienība = 
|        nodarbošanās = 
|           komandēja = 
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi = 
|           izglītība = 
|          cits_darbs = 
}}
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšdzimta_lv=Sūreņu apakšdzimta|apakšdzimta=Polygonoideae|nosaukums=Griķi|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|attēls=20150928Fagopyrum esculentum4.jpg|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Fagopyrum|ģints_lv=Griķi|ģints_r=Griķi (ģints)|binomial=Fagopyrum|kategorijas=nē|att_nosaukums=Sējas griķu ziedi}}'''Griķi''' ({{val|la|Fagopyrum}}) ir lakstaugu ģints [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Tajā ietilpst daži nozīmīgi pārtikas augi, piemēram, [[griķi (suga)|sējas griķi]] un [[Tatārijas griķis|Tatārijas griķi]]. Ģints sākotnējais izplatības areāls ir meklējams [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]], lielākajā daļā [[Indoķīnas pussala|Indoķīnas]], kā arī [[Ķīna]]s centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Sugas plaši tiek kultivētas arī citur pasaulē — viscaur [[Holarktika|Holarktikā]] un vietām [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331606-2|title=Fagopyrum Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-03-20|language=en}}</ref>
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH<sub>2</sub>)<sub>2</sub>CO + H<sub>2</sub>O → CO<sub>2</sub> + 2NH<sub>3</sub>
''Chaos carolinense''.]]
'''Sarkodīnvicaiņi''' (''Sarcomastigophora'' no gr. sarcodes — "gaļīgs") ir [[polifilētiska grupa|polifilētisks]] [[Vienšūņi|vienšūņu]] tips, kura pārstāvji pārvietojas ar [[pseidopodijas|pseidopodiju]] (māņkājiņu) vai arī ar [[vicas|vicu]] palīdzību. Ir zināms ap 18 000 sarkodīnvicaiņu sugu.
{{BioTakso infokaste
|        attēls = See_elefanten_edit.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļu ziloņronis|Ziemeļu ziloņroņi]] (''Mirounga angustirostris'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Mirounga
|      ģints_lv = Ziloņroņi
|      binomial = Mirounga <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1827)</small
|    iedalījums =
* [[Dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'')
* [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Ziloņroņi, ziloņroņu ģints''' (''Mirounga'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s. [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'') izplatīts [[ziemeļu puslode]]s [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos, [[dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'') pasaules okeānu [[dienvidu puslode]]s daļās ([[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] un Klusā okeāna dienvidos, [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Pārāk intensīvu medību ietekmē [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās abas sugas gandrīz izmira, bet, kopš tika ieviesti plaši aizsardzības pasākumi, ziloņroņu populācijas sākušas atjaunoties.
{{BioTakso infokaste
| binomial =Rubus chamaemorus
| autors =L.
| attēls =Hjortron.png
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Rubus
| ģints_lv =Avenes
| suga =R. chamaemorus
| suga_lv =Lācene
| kategorijas =nē
}}
{{Militārās vienības infokaste 2
| unit_name = Kontras
| native_name = ''Contras {{spāniski}}''
| image = 
| alt =
| caption = Kontru kaujinieki 1987. gadā
| dates = {{dat|1979|||N|bez}} — {{dat|1990|||N|bez}}
| country = {{vieta|Nikaragva}}
| countries =
| allegiance = 
| branch =
| type = Militāra organizācija
| role = 
| size = 
| command_structure = 
| garrison = {{vieta|ASV}}
| garrison_label = Sabiedrotie
| nickname =
| patron =
| motto =
| colors = 
| colors_label = 
| march =
| mascot =
| anniversaries =
| equipment =  [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]
| equipment_label = Pretinieki
| battles =
| decorations =
| battle_honours =
| battle_honours_label =
| disbanded = 
| flying_hours =
| website =
<!-- Insignia -->
| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| identification_symbol_3 =
| identification_symbol_3_label =
| identification_symbol_4 =
| identification_symbol_4_label =
| identification_symbol_5 =
| identification_symbol_5_label =
}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =  
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec = 
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 = 
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               = 
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kalcija fosfāta kristālrežģis<br /><br />Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca<sub>3</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}
'''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922 
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.
'''Okazionālisms''' ir [[jaunvārds]], kas darināts galvenokārt stilistisku funkciju īstenošanai konkrētā literārā tekstā vai konkrētā runas situācijā, nereti pārkāpjot spēkā esošās vārddarināšanas normas. Okazionālisms parasti ir tikai viena autora lietots un nekļūst par valodas leksiskās sistēmas sastāvdaļu.<ref name="lvr">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |year=2007 |location=Rīga |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:271 |quote=Okazionālisms: Jauns vārds, kas darināts galvenokārt stilistisku funkciju īstenošanai konkrētā literārā tekstā vai konkrētā runas situācijā, nereti pārkāpjot spēkā esošās vārddarināšanas normas. Okazionālisms parasti ir tikai viena autora lietots un nekļūst par valodas leksiskās sistēmas sastāvdaļu, piemēram, ''krānkafija'', ''rudeņot'', ''izkrekloties'', ''lēkainīgs''. |isbn=978-9-98498-369-1 |page=267.—268 |access-date={{dat|2021|05|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:271 }}</ref>
{{Citāts|Reizēm mūsu jautrā mājā // kā pirms lietus saspringst viss: // Gaisu drusku saviļņodams, // aizslīd skumīgs '''raudacis'''.|M. Cielēna<ref name="lvr" />}}
'''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta =  
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 
| term_sākums2        = 
| term_beigas2        = 
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = 
| term_sākums3        = 
| term_beigas3        = 
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          = 
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس‎}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.
{{Artikulācijas veids}} 
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>
'''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   = 
|seal_image             = 
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             = 
|fundingtype            = 
|type                   = 
|map_type               = Rīga
|map_caption            = 
|map_alt                = 
|map_size               = 
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 = 
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  = 
|teaching_staff         = 39
|employees              = 
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                = 
|homepage               = http://www.revs.lv
}}
'''«Dod pieci»''' ir labdarības akcija, kuru kopš 2014. gada katru decembri rīko [[Latvijas Radio 5]]. Tās laikā vairāki radiostacijas dīdžeji uz sešām diennaktīm tiek ieslēgti caurspīdīgā studijā un atskaņo klausītāju pasūtītās dziesmas. Lai pasūtītu dziesmu, klausītājam ir jāziedo vismaz 5 [[eiro]]. Labdarības akcija tiek veikta starptautiskā labdarības projekta ''[[Serious Request]]'' ietvaros.<ref>{{Ziņu atsauce | title = Labdarības maratons «Dod pieci!» šogad būs rekordgarš | publisher = [[Latvijas Sabiedriskie mediji]] | date = 2019. gada 19. novembrī | accessdate = 2019. gada 26. decembrī | url = https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/labdaribas-maratons-dod-pieci-sogad-bus-rekordgars.a338868// }}</ref>
{{nepieciešamas atsauces}}
{{Atjaunot}}
'''Latvijas lielākie dižozoli''' ir [[Latvija]]s lielāko (resnāko) [[Parastais ozols|ozolu]] uzskaitījums. [[Dižkoks|Dižkoki]] sarakstā sarindoti pēc stumbra apkārtmēra dilstošā secībā. Saraksta beigās ir arī kuplākie vai pēc citām pazīmēm ievērojamākie dižozoli. Sarakstā iekļauti [[Guntis Eniņš|G. Eniņa]] uzmērītie dižkoki, izņemot dažus jaunākos mērījumus [[Ogres novads|Ogres novadā]], kurus veikusi apvienība "Silava". Katram kokam uzrādīts stumbra apkārtmērs, vainaga augstums un vainaga projekcija metros. Gandrīz visu koku stumbru apkārtmēri mērīti 1990. gadu sākumā.
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s<sup>1</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls =  <br />Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve<br />
 <br />Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87&nbsp;°C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H<sub>2</sub>. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Svitenes pagasts
| karte             = Svitenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads 
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Svitene
| platība           = 58,15
| iedzīvotāji       = 957<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 957 / 58.15 round 1}}
| izveidots         = 1891
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Svitenes pagasts''' ir viena no [[Bauskas novads|Bauskas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Viesturu pagasts|Viesturu]] un [[Rundāles pagasts|Rundāles]] pagastiem, [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Sesavas pagasts|Sesavas pagastu]], kā arī Lietuvas [[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķa]] [[Jonišķu rajons|Jonišķu rajona]] [[Krjuku seņūnija|Krjuku seņūniju]] un [[Pakrojas rajons|Pakrojas rajona]] [[Žeimeles seņūnija|Žeimeles seņūniju]].
s (tolaik Pletenberga ielas elementārskolas) ēka ar Čiekurkalna ūdenstorni un vācu dirižabli (1917).]]
'''Dirižablis''' ({{val|fr|dirigeable}} — 'vadāms'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] — [[aerostats]] ar [[dzinējs|dzinēju]] un vadības ierīcēm (spārnojumu). Lai dirižablis būtu vieglāk vadāms, tā korpuss ir garens, plūdlīnijas formas. Dirižabļiem parasti ir [[propellers|propelleru]] piedziņa. Dirižabļa korpuss piepildīts ar [[gāze|gāzi]] (parasti [[ūdeņradis|ūdeņradi]] vai [[hēlijs|hēliju]], retāk [[metāns|metānu]]; ir arī dirižabļi, kuros cēlējspēku rada sakarsēts [[gaiss]]). Teorētiski iespējami arī [[vakuums|vakuuma]] dirižabļi. Dirižabļa korpusam pievienota [[gondola]] pasažieru vai kravas pārvadāšanai. Dirižabļa spēka iekārta ir [[elektrodzinējs]] vai [[iekšdedzes dzinējs]].
'''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d<sup>1</sup>5s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = <br />Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm<sup>3</sup> kubiņš 
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336&nbsp;°C)
}}
{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = 
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas = nē
}}