mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
'''Profesija''', '''amats''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ammet''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:73 |page=69 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:73 }}</ref>) jeb '''arods''' ir institucionalizēts noteiktu zināšanu un iemaņu kopums, ko [[persona]] iemanto, izejot noteiktu [[profesionālā izglītība|profesionālās izglītības]] (teorētisko [[zināšanu]] un praktisko [[iemaņu]]) ciklu, un, ko tā var izmantot atalgojuma vai peļņas gūšanai attiecīgajā nozarē. Bieži tiek veidotas profesionālās [[arodbiedrība]]s, kas aizstāv noteiktajā specialitātē strādājošo (praktizējošo) intereses.
'''Tiešā runa''' ir kādas citas personas runas vai domu tiešs atkārtojums. Šajā attēlojumā parasti tiek ievērota arī runātāja leksiska, sintakse, stils un intonācija.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}} Tiešā runa ir viens no trim citrunas attēlojumiem latviešu valodā. Pārējie divi ir noģiedamā tiešā runa{{sfn2|Blinkena|2009|p=330|ps=: "Šis termins [noģiedamā tiešā runa] liekas vairāk atbilstošs izsakāmajam jēdzienam [..], jo noģiedama nav pati runa, bet noģiedams ir tas, ka tā ir tiešā runa, proti — cita vārdu atveidojums."}} un netiešā runa.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb = 
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>
'''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].
{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н<sub>2</sub>С=СН—СН=СН<sub>2</sub>
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=-4,4&nbsp;°C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н<sub>2</sub>С=СН—СН=СН<sub>2</sub>) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.
{{Līča infokaste
| līcis        = Buorhajas līcis
  | citvalsts         = 
  | citnosaukums      = 
  | citvaloda         = 
  | citvaloriģin      = 
| attēls       = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
| paraksts     = Muostāhas salas krasts līča rietumos
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija
|mark                = 
|position            = 
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Jakutija]]
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| ietilpst     = [[Laptevu jūra]]
| plat_d=71| plat_m=35| plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d=130| gar_m=48| gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 
| platība_ha   = <!-- tikai skatli; ha -->
| garums       = 120
| platums      = 110
| Vid_dziļums  = 
| Max_dziļums  = 18
| tilpums      =
| tilpums_m3   = <!-- tikai skatli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = [[Muostaha]]
| pilsētas     = [[Tiksi]]
}}
'''Buorhajas līcis''' ({{val|ru|губа Буор-Хая}}, {{val|sah|хомо Буор Хайа}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis tās dienvidu piekrastē, vistālāk uz dienvidiem izvirzītā jūras daļa.<ref>{{PZT|132}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Krievija]]s [[Sahas Republika]]s Bulunas un Ustjanas ulusos. Austrumos līci norobežo Buorhajas pussala ar [[Buorhajas rags|Buorhajas ragu]] tās ziemeļos, kas devis līcim nosaukumu (''Буор Хайа'' — ‘zemes kalns’). Rietumos līci norobežo [[Ļena]]s delta un Bikovskas pussala. Piekrastē vairāki nelieli līči, no kuriem zināmākais ir [[Tiksi līcis]]. Līča rietumu daļā vairākas nelielas salas, lielākā no kurām ir [[Muostāha]]. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir [[Omoloja]], citas lielākās ir Haraulaha un Ortostana. Līcis aizsalis deviņus mēnešus gadā. Ūdens temperatūra vasarā 7-9 °С.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article002003.html Определение "Буор-Хая губа" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000000
| bg_color   = #FFD700
| nos    = Preiļu BJSS
| logo   = 
| pilns  = Preiļu novada Bērnu un<br /> jauniešu sporta skola
| pilsēta= {{Vieta|Latvija|Preiļi}}
| dib    = 1963
| stad   = [[Preiļu stadions]]
| ietilp = 1500
| prez   =
| tren   = {{flaga|Latvija}} [[Vitālijs Voskāns]]
| līga   = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez    = [[2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2018.]]
| poz    = 12. vieta ([[Latvijas futbola 1. līga|1. līgā]])
| mediji = [http://preili.lv/futbols Preiļu futbola oficiālā vietne]
| pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=
| leftarm1=0000FF|body1=0000FF|rightarm1=0000FF|shorts1=0000FF|socks1=0000FF|
| pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=
| leftarm2=0000FF|body2=0000FF|rightarm2=0000FF|shorts2=FFFFFF|socks2=FFFFFF
}}
'''Preiļu BJSS''' ir [[Latvija]]s [[Futbola komanda|futbola klubs]] no [[Preiļi]]em, kas pašlaik spēlē [[Latvijas futbola 2. līga|2. līgā]]. Dibināts [[1963. gads|1963]]. gadā. 2008. gadā klubs izcīnīja 2. vietu [[Latvijas futbola 2. līga 2008|2. līgā]] un 2009. gadā debitēja [[Latvijas futbola 1. līga|1. līgā]].  Tomēr 1. līgā klubs ierindojās priekšpēdējā 13. vietā un nācās pārcelties atpakaļ uz 2. līgu. 2014. gadā, sakarā ar to ka 1. līgā vairs nespēlēja virslīgas dublieru komandas, "Preiļu BJSS" ieguva tiesības spēlēt 1. līgā. [[2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2018. gadā]] Preiļu BJSS palika pēdējā (12.) vietā 1. līgā un izkrita uz 2. līgu.
'''Izomērija''' ir parādība, ka pastāv vielas, kurām ir vienāda [[molekulmasa]] un ķīmiskais sastāvs, bet dažāda struktūra (dažāda atomu un [[ķīmiskā saite|saišu]] starp tiem kārtība [[molekula|molekulā]] vai arī dažāds atomu vai to grupu telpiskais izvietojums). Izomērija ir galvenokārt [[organiskas vielas|organisku vielu]] īpašība, taču arī neorganiskās vielas var veidot izomērus.
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Auces rajons
| karte = 
| ģerboņa_attēls = 
| ģerboņa_nosaukums = 
| ģerboņa_platums = 
| centrs = [[Auce]]
| iedz = 
| plat = 
| pils = [[Auce]]
| robež =
| mlapa = 
}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vladislavs Hieronīms Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Hieronim Sołtan''
|         attēls = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu ap 1880.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu (ap 1880)
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1824  
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Viļņas guberņa]]<br>(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V.
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Oktāvija Soltāne
|          bērni = [[Vladislavs Soltāns]]
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Vladislavs Hieronīms Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Hieronim Sołtan}}, 1824—1900) bija [[Latvijas poļi|Latgales poļu]] izcelsmes politiķis. [[Prezma]]s muižas īpašnieks.
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hromāta formulvienības struktūrformula<br /><br />Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1000&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)<br />75,1 g/100 mL (80 °C)<br />79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.
'''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liepupes pagasts
| karte             = Liepupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Liepupes pagasts.svg
| ģerboņa_nosaukums = Liepupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Liepupes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Mustkalni
| platība           = 157,9
| iedzīvotāji       = 1 934<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1934 / 157.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.liepupe.lv -->}}
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Safety Not Guaranteed''
| operators = 
| attēls = SafetyNotGuaranteed.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kolins Trevorovs]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Obrija Plaza]]
* [[Marks Duplass]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Karans Soni]]
* [[Dženika Bergere]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Džefs Gārlins]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Safety Not Guaranteed''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|6|8|ASV}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2070906369/|title=Safety Not Guaranteed |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Safety Not Guaranteed''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kolins Trevorovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Marks Duplass]], [[Džeiks Džonsons]], [[Karans Soni]], [[Dženika Bergere]], [[Kristena Bella]], [[Džefs Gārlins]] un [[Mērija Linna Raiskeba]]. Filmu iespaidoja 1997. gada joku sludinājums žurnālā ''Backwoods Home Magazine.''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/|title=SUNfiltered {{!}} SAFETY NOT GUARANTEED – Traveling through time with Mark Duplass and Aubrey Plaza|website=web.archive.org|access-date=2023-07-15|date=2012-04-22|archive-date=2012-04-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20120422103627/http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/}}</ref>
, [[Dievs (baltu mitoloģija)|Dievs]], [[Laima]] (1932. g.)]]
'''Dievība''' ir atzīta [[Pārdabiskums|pārdabiska]] un [[Nemirstība|nemirstīga]] būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas vai garīgas būtnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/god|title=Definition of god {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Ja dievība ir cilvēkveidīga, tad tā tiek personificēta ar kādu noteiktu [[Dzimums|dzimumu]] un [[Dzimte (socioloģija)|dzimtu]]. Vīriešu dzimtas dievība ir '''dievs''', bet sieviešu — '''[[dieviete]]'''. Pat ja attiecīgā dievībā nav cilvēkveidīga, tā parasti tiek personificēta ar kādu noteiktu dzimtu.
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name= 
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size= 
| alt= 
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin= 
| map_relief= 
| map_width= 
| map_caption= 
| map_dot_mark= 
| coordinates= <!-- {{Coord}} -->
| gbgridref= 
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology= 
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city= 
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]<br>
[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]<br>
[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| infobox_width         = 
| image                 = Church_of_Our_Lady_Queen_of_Peace_in_Naujoji_Vilnia_1.jpg
| image_size            = 
| caption               = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              = 
| map_label             = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.6848
| longd                 = 25.4123
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1938. gads
| year_completed        = 2002. gads
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}
<mapframe text="Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15712003"
}
</mapframe>
'''Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas Miera Karalienes katoļu baznīca''' ({{val|lt|Naujosios Vilnios Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia}}) ir 21. gadsimta sākumā uzcelts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s austrumos, [[Naujoji Vilņa]]s rajonā. Dievkalpojumi lietuviski un poliski.
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ogļskābes struktūrformula<br /><br />Ogļskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksokarbonāts
|           CAS numurs = 463-79-6
|      ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>CO<sub>3</sub>
|              molmasa = 62,03
|              blīvums = -
|  kušanas temperatūra = -
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = eksistē tikai ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Ogļskābe''' ([[ūdeņradis|H<sub>2</sub>]][[ogleklis|C]][[skābeklis|O<sub>3</sub>]]) ir vidēji stipra divvērtīga [[skābe]], kas veidojas, [[ūdens|ūdenī]] izšķīstot [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] CO<sub>2</sub>. Praktiski tā pastāv tikai paaugstinātā spiedienā (gāzētie dzērieni). Ogļskābes sāļi ([[karbonāti]]) ir nozīmīga [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvdaļa. Ogļskābe, tāpat kā tās sāļi, tiek uzskatīta par neorganisku vielu. Bez ogļskābes anhidrīda CO<sub>2</sub>, samērā nozīmīgs savienojums ir arī ogļskābes hloranhidrīds COCl<sub>2</sub> ([[fosgēns]]), kuru lieto kā polikarbonātu plastmasu izejvielu ([[plastmasa]], no kuras izgatavo kompaktdiskus). Fosgēns ir arī indīga kaujas viela.
{{Tautas infokaste
|attēls          = 
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi= 
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].
'''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').
'''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērgales pagasts
| karte             = Vērgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Vērgale
| platība           = 190,6
| iedzīvotāji       = 1 363<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1363 / 190.6 round 1}}
| izveidots         = 1877
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vērgales pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām, [[Baltijas jūra]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Sakas pagasts|Sakas]], [[Medzes pagasts|Medzes]] un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]] pagastiem.
{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Diglima struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>14</sub>O<sub>3</sub>
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=162&nbsp;°C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH<sub>3</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>3</sub>) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.