mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpnieki
| attēls                   =  Matchstick Men.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Matchstick Men''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = 
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Šons Beilijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Ridlijs Skots
* [[Teds Grifins]]
| scenārija autors         = 
* [[Nikolass Grifins]]
* Teds Grifins
| galvenajās lomās         = 
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Elisona Lomena]]
* [[Brūss Makdžils]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[ImageMovers]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Saturn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2003|9|12|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/matchstick-men-2003-0|title=Matchstick Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|62 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0325805/?ref_=bo_se_r_1|title=Matchstick Men|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Krāpnieki"''' ({{val|en|Matchstick Men}}) ir 2003. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Ērika Garsijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Sems Rokvels]], [[Elisona Lomena]] un [[Brūss Makdžils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.
s [[Doms|Doma]]]]
 [[nauda]]s zīmes]]
s pilsētas ģerboņa]]
'''Dieva acs,''' arī '''Providences acs''' ir [[simbols]], [[Dievs|Dieva]] nodomas, tālredzības un īstenošanās acs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |title=Dieva providence {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125943/http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gotquestions.org/latviesu/Dieviska-talredziba.html |title=Dievišķā tālredzība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150317134511/http://gotquestions.org/Latviesu/Dieviska-talredziba.html |archivedate={{dat|2015|03|17||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |title=''Providence'' {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160722045713/https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|07|22||bez}} }}</ref>
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = Lauku piekūna tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = F. tinnunculus
 |       suga_lv = Lauku piekūns
 |      binomial = Falco tinnunculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība = <br />
{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}<br />(sastopams arī Āzijā)
 |      sinonīmi = 
* ''Falco rupicolus''
* ''Cerchneis tinnunculus''
 |   kategorijas = nē
}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Caribbean reef squid.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sepioteuthis sepioidea|Karību kalmārs}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| binomial=Lophotrochozoa <small>([[Halanych]] et al., 1995)</small>
}}
'''Spirālveidīgie''' (''Lophotrochozoa'', syn. ''Spiralia'') ir [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] (''Protostomia'') virstips, kas apvieno 9 mūsdienu [[bilaterāļi|bilaterālo]] [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipus.<ref name=nil>Nielsen, C. 2001. Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla. Second Edition. Oxford University Press, Oxford.</ref> Virstips tika izveidots, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem.<ref>Halanych, K.M., Bacheller, J., Liva, S., Aguinaldo, A. A., Hillis, D.M. and Lake, J.A. (1995). "18S rDNA evidence that the Lophophorates are Protostome Animals". Science 267: 1641–1643. doi:10.1126/science.7886451. {{PMID|7886451}}</ref><ref>Philippe, Hervé, Nicolas Lartillot1 and Henner Brinkmann. (2005) "Multigene Analyses of Bilaterian Animals Corroborate the Monophyly of Ecdysozoa, Lophotrochozoa, and Protostomia." Molecular Biology and Evolution 2005 22(5):1246–1253; doi:10.1093/molbev/msi111</ref>
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Abaša
| official_name            = აბაშა
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Abasha main street.jpg
| image_caption            = Abašas galvenā iela
|imagesize                 = 
|image_flag                = 
|image_shield              = 
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   = 
| map_caption              = 
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Abašas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1870. gadi
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          = 
| leader_title             = 
| leader_name              = 
| area_magnitude           = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = 
| area_water_km2           = 
| area_urban_km2           = 
| area_metro_km2           = 
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = 
| population_total         = 4941
| population_urban         = 
| population_metro         = 
| population_density_km2   = 
| population_density_urban_km2 = 
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
| latd= 42|latm= 12|lats= 15|latNS=N
| longd= 42|longm= 12|longs= 10|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0200
| area_code                = +995 412
| elevation_footnotes      = 
| elevation_m              = 23
| website                  = {{url|http://www.abasha.ge/}}
| footnotes                = 
}}
'''Abaša''' ({{val|ka|აბაშა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Abašas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|258 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|11}}</ref>
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Voleri
|attels             = 
|paraksts           = [[Daugava]]s piestātne, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Krēmeri]]<br />[[Lejas Podrags]]
|platiba            = 5,315 km²
|iedzivotaju_skaits = 299 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|54}}
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = LV-1007
|areja_saite        = 
}}
'''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.
'''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.
{{BioTakso infokaste
| attēls =Raposa-do-campo 2 cropped.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex vetulus
| suga_lv =Brazīlijas zorro
| binomial =Pseudalopex vetulus <small>([[Lund]], 1842)</small> 
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex vetulus''
| izplatība=
'''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>
]]
'''Traktors''' ir pašgājēja [[mašīna]], kas paredzēta tam pievienotu iekārtu darbināšanai, lauksaimniecības mašīnu un [[piekabe|transporta piekabju]] vilkšanai. Apzīmējums radies no [[latīņu valoda|latīņu]] ''trahere'', kas nozīmē "vilkt". Pastāv vēl viena versija, ka termins radies no [[angļu valoda|angļu]] vārdu ''traction'' (vilkšana) un ''motor'' (dzinējs) apvienojuma.
Traktora vadītāju sauc par traktoristu vai traktoristi.
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.
'''Mālpils viduslaiku pils''' jeb '''Lemburgas pils''' ({{val-de|Schloß Lemburg}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Mergupe]]s labajā krastā [[Mālpils|Mālpilī]] pie senā [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas]]-[[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes]] ceļa. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi atsevišķi pils mūra fragmenti uzkalnā, uz kura tagad atrodas ciema estrāde.
s kanclers.]]
'''Volfi fon Līdinghauzeni''' ({{val|de|Lüdinghausen genannt Wolff}}) jeb '''Līdinghauzeni-Volfi''' (''von Lüdinghausen Wolff'') ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā, vēlāk izplatījās Polijā, Zviedrijā, Krievijā un Prūsijā.
{{Rakstnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Reke
|          vārds_orig = 
|              attēls = Johans Frīdrihs fon Reke Eginka glezna.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = J. F. fon Reke ([[Eginks]], 1842)
|             dz_gads = 1764
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1846
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Jelgava, [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Reke, Sofija Elizabete Šmite
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Elizabete Kupfere
|               bērni =  
|            paraksts = 
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni = 
|    slavenākie darbi = 
|         ietekmējies = 
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
{{Citas nozīmes|vēsturnieku|Reke|Reke}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption = 
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>
'''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.
'''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.
{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Grieķu trigonella
|         binomial = Trigonella foenum-graecum
|           attēls = Illustration Trigonella foenum-graecum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Trigonella
|         ģints_lv = Sierāboliņi
|             suga = T. foenum-graecum
|          suga_lv = Grieķu trigonella
|         sinonīmi = 
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta = 
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija permanganāta kristālrežģis<br /><br />Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO<sub>4</sub>
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240&nbsp;°C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO<sub>4</sub>) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.
'''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi = 
| paraksts =
| piezīmes = 
}}
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = 
 |          name = Frīdrihs Šefels
 |     name_orig = 
 |         image = 
 |     imagesize = 
 |       caption = 
 |     birthname = 
 |     birthdate = {{dat|1865||}}
 |      location = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1913||}}
 |    deathplace = 
 |        places = 
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field = [[arhitektūra]]
 |      training = [[Ekernfērde]]s būvskolā
 |      movement = [[Jūgendstils]]
 |  famous works = [[Kaķu nams]]
 |      paraksts = 
 |       patrons = 
 | influenced by = 
 |      teachers = 
 |        pupils = 
 |    influenced = 
 |        awards = 
}}