mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
'''Kritiķis''' ir [[persona]], kas sniedz vērtējumu, analīzi un atsauksmes par kādu darbu, [[Produkts|produktu]] vai sniegumu. Kritiķis var specializēties dažādās jomās, piemēram, [[Māksla|mākslā]], [[Literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[Mūzika|mūzikā]] vai [[kulinārija|kulinārijā]]. Viņa galvenais uzdevums ir pēc iespējas objektīvi novērtēt un sniegt savu viedokli par to, kas tiek pārskatīts, pamatojoties uz savām zināšanām, pieredzi un kritērijiem.
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />  <br />Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,<br />piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0 
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=146&nbsp;°C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Drudzis''' ({{val-la|febris}}) ir [[organisms|organisma]] reakcija, kas izpaužas kā paaugstināta [[cilvēka ķermeņa temperatūra|ķermeņa temperatūra]], tādēļ tautā to bieži tā arī dēvē, tas ir, par '''paaugstinātu temperatūru'''. Drudzis rodas, kad [[mikroorganismi|mikroorganismu]] radītas pirogēnās jeb temperatūru paaugstinošās vielas iedarbojas uz [[termoregulācija]]s centru. 
Drudzi atkarībā no temperatūras iedala subfebrilā drudzī (temperatūra līdz 38&nbsp;°C), mērenā drudzī (līdz 39&nbsp;°C), augstā drudzī (līdz 41&nbsp;°C) un hiperpirētiskā drudzī (virs 41&nbsp;°C).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=drudzis |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]<br />Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]],<br />[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes = 
}}
'''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO<sub>2</sub>. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.
{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm = 
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = 
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|      Dalībnieki = 
|  Bij_dalībnieki = 
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Troļļi
 | oriģinālnos = ''Trolls''
 |      attēls = Trolls (film) logo.png
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Maiks Mičels]]
 |  producents = [[Džīna Šeja]]
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri = 
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džeimss Kordens]]
* [[Gvena Stefani]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators = 
 |     montāža = 
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|10|8|Londonas kinofestivāls|2016|10|28|Latvija|2016|11|4|ASV|}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016|title=MTrolls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2017|03|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170311022352/http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1679335/|title=Trolls (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|347,1 miljons}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = "[[Troļļi 2]]"
 |        imdb = 
}}
'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir 2016. gada ASV muzikāla datoranimācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džastins Timberleiks]], [[Anna Kendrika]], [[Zoja Dešanela]], [[Rasels Brends]], [[Džeimss Kordens]] un [[Gvena Stefani]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Londonas kinofestivālā.
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Spāru svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Ministru_prezidents_Valdis_Dombrovskis_piedalās_LNB_jaunās_ēkas_spāru_svētkos_(5683705288).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vainaga uzlikšana [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] spāru svētkos 2011.gada 3.maijā
| oficiālais_nosaukums  = Spāru svētki
| citi_nosaukumi        = 
| brīvs_nosaukums1      = 
| brīvs_lauks1          = 
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = būvniecības posma pabeigšana
| svinību_laiks         =
| biežums               = vienu reizi katrai ēkai
| saistīts_ar           =
}}
'''Vorobjevīts''' ir sārts [[minerāls|minerāla]] – [[berils|berila]] paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "[[morganīts]]". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.
'''Daudznacionāla valsts''' jeb '''multinacionāla valsts''' ir [[valsts]], kuras teritorijā dzīvo dažādas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] — [[Nācija|nācijas]], [[Tauta|tautības]], nacionālās un [[Etnogrāfiskā grupa|etnogrāfiskās grupas]], kurām ir politiskā subjektivitāte.
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula <br /><br />Pudele ar anhidronu<br /><br />Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8<br />64010-42-0 (hidrāts)<br />13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub> · 6H<sub>2</sub>O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.
'''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lontra provocax.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|          suga = Lontra provocax
|       suga_lv = Dienvidu upesūdrs
|      binomial = Lontra provocax <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1908)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība = 
}}
'''Dienvidu upesūdrs''' jeb '''Čīles upesūdrs''' (''Lontra provocax'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Amerikas ūdri|Amerikas ūdru ģintij]] (''Lontra'').
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Aardman Animations''
| logo = 
| company_type = 
| genre = 
| fate = 
| predecessor = 
| successor = 
| foundation = {{dat|1972}}
| founder = 
| defunct = 
| location_city = [[Bristole]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| locations = 
| area_served = 
| key_people = 
| industry = Animācija
| products = 
| production = 
| services = 
| revenue = 
| operating_income = 
| net_income = 
| aum = 
| assets = 
| equity = 
| owner = 
| parent = 
| num_employees = 
| divisions = 
| subsid = 
| homepage = [http://www.aardmananimation.com/ aardmananimation.com]
| footnotes = 
| intl = 
}}
'''''Aardman Animations''''' ir kinostudija, kas darbojas [[datoranimācija]]s žanrā. Atrodas [[Bristole|Bristolē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].
<p style="text-align: center; font-size: .8em; padding-bottom: 0.3em;">[[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2]]{{·}} [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[7. tramvaju maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11]]</p><noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>
'''Garezers''' ir [[Detroita]]s [[ASV latvieši|latviešu]] kopienas īpašums [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas 40 km uz dienvidrietumiem no [[Kalamazū]], Longleika ({{val|en|Long Lake}} — 'Garezers') austrumu krastā. Dibināts kristīgai un latviskai audzināšanai, kultūras un labdarības pasākumiem. Centra devīze ir "Dievam un Latvijai".
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha hero - Nature Conservation-001-073-g035.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae 
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. hero
| suga_lv =Meža sīksamtenis
| binomial =Coenonympha hero
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #00A650
| nos             = ''Denizlispor''
| logo_links      = Denizlispor logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Denizlispor Kulübü''
| iesauka         = ''Horozlar'' (gaiļi)
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Denizli}}
| līga            = [[TFF 1. Lig]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1966
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 26
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = [[Denizli Ataturka stadions]]
| ietilp          = 18 745
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = {{flaga|Turcija}} Ali Četins
| tren            = ''vakants amats''
| kapteinis       = 
| mediji          = {{URL|https://www.denizlispor.org.tr/}}
 |pattern_b1  = _spvm1819h
 |leftarm1    = 007711
 |body1       = 000000
 |rightarm1   = 007711
 |shorts1     = FFFFFF
 |socks1      = FFFFFF
 |pattern_la2 = _flora18h
 |pattern_b2  = _flora18h
 |pattern_ra2 = _flora18h
 |leftarm2    = 008000
 |body2       = 008000
 |rightarm2   = 008000
 |shorts2     = 008000
 |socks2      = 008000
 |pattern_la3 = _akhisar1617a
 |pattern_b3  = _denizli1819t
 |pattern_ra3 = _akhisar1617a
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''Denizlispor'''''  ir [[Turcija]]s [[sports|sporta]] klubs no [[Denizli]]. Klubs ir dibināts 1966. gadā. Plašāk pazīstams ar tā profesionālo [[futbols|futbola]] komandu, kas pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles aizvada [[Denizli Ataturka stadions|Denizli Ataturka stadionā]], kura ietilpība ir 18&nbsp;745 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.denizlispor.org.tr/denizlispor/ataturkstadyumu/ |title=Denizli Atatürk Bahçeşehir Koleji Stadyumu |language=tr |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=denizlispor.org.tr}}</ref> ''Denizlispor'' futbolistu labākais sasniegums ir 5. vieta, kas tika sasniegta 2001.—2002. un 2003.—2004. gada sezonās.
{{coord|72|0|S|7|30|W|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Princeses Martas krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 45
|poz_x         = 45
|poz_y         = 12
}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Produsala
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Produ Sala
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="pro" />
| population_total         = 27
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 34 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 12 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Produsala
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Produsala''' (arī  '''Prodessala''', '''Prodsala''', '''Produ sala''', kļūdaini '''Prodas—Sala''') ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] rietumos, [[Lukstupe]]s kreisajā [[krasts|krastā]], starp [[Melderu siliņš|Melderu siliņu]] [[Rietumi|rietumos]] un [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja|šoseju]] [[Austrumi|austrumos]].
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = 
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|    apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
|         kārta = Hemiptera
|      kārta_lv = Blaktis
|        dzimta = Psyllidae
|     dzimta_lv = Lapblusiņas
|   apakšdzimta = Acizziinae
|      ģints_lv =  
|         ģints = Acizzia 
|          suga = Acizzia acaciae
|      binomial = Acizzia acaciae (Maskell, 1894)
| sinonīmi = 
* ''Psylla acaciae'' Maskell, 1894
* ''Psyllia acaciae'' (Maskell, 1894)
* ''Neopsylla acaciae'' (Maskell, 1894)
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Acizzia acaciae''''' ir [[Lapblusiņas|lapblusiņu]] suga. Sastopama [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsas]], [[Dienvidaustrālija]]s un [[Viktorija (Austrālija)|Viktorija]]s štatos) un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Attīstās uz ''[[Acacia melanoxylon]]''.<ref name="HDO"/>
'''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skandāls
| operators = 
| attēls = Bombshell poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džejs Roučs]]
| producents = 
| scenārijs = [[Čārlzs Rendolfs]]
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Konija Britone]]
* [[Malkolms Makdauels]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Bombshell''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Annapurna Pictures''
* ''Denver + Delilah Productions''
* ''Gramsci''
* ''Lighthouse Management & Media''
* ''Creative Wealth Media''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|12|13|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2550760961/?ref_=bo_hm_rs|title=Bombshell (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|13}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Skandāls"''' ({{Val|en|Bombshell}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučš]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Nikola Kidmena]], [[Margota Robija]], [[Džons Litgovs]], [[Keita Makinona]], [[Konija Britone]], [[Malkolms Makdauels]] un [[Elisone Dženija]].