mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
{{Drugo značenje|Kivi (čvor)}}
{{Taksokvir | boja = lightgreen
| naziv = Kivi
| slika = Kiwi (Actinidia chinensis) 1 Luc Viatour.jpg
| slika_širina = 220px
| slika_opis = ''Plodovi kivija''
| regnum = [[Biljke|Plantae]]
| divisio = [[Cvjetnice|Magnoliophyta]]
| class = [[Magnoliopsida]]
| ordo = [[Ericales]]
| familia = [[Actinidiaceae]]
| genus = '''Actinidia'''
| razdioba_stepen = Vrste
| razdioba = <center>'''''Actinidia deliciosa''''' - kivi</center>
}}
[[slika:Correlation examples2.svg|thumb|400px|right| Nekoliko skupova (''x'',&nbsp;''y'') tačaka, sa [[Pearsonov koeficijent korelacije|Pearsonovim koeficijentom korelacije]] sa ''x'' i '' y '' za svaki skup.<br> Korelacija odražava snagu i smjer linearne veze (gornji red), ali ne i nagib te veze (sredina), niti mnoge aspekte nelinearnih odnosa (dno).<br> Napomena: lik u centru ima nagib 0, ali u tom slučaju koeficijent korelacije nije definiran jer  varijansa ''Y'' iznosi nula.]] 
'''Korelacija''' ([[latinski|lat.]] ''con'' = sa, ''relatio'' = odnos) je međuodnos ili međusobna povezanost između različitih pojava predstavljenih vrijednostima dvaju varijabli. Pri tome povezanost znači da je vrijednost jedne varijable moguće s određenom vjerojatnošću predvidjeti na osnovi saznanja o vrijednosti druge. Školski primjeri povezanosti su naprimjer saznanje o uticaju količine [[salinitet]]a  na brojnost nekih vrsta  [[riba]] ili [[školjke|školjki]] ili o povezanosti slane [[hrana|hrane]] i visokog [[krvni pritisak|krvnog pritiska]] i sl.
'''Lutheran sistem antigena''' ili [[Lutheran sistem krvnih grupa]] je sistem [[krv]]nih [[antigen]]a zasnovan  na prisustvu ''LU'' [[protein]]a na [[eritrociti]]ma. Protein je kodiran iz ''BCAM'', zvanog i ''CD239'', [[gen]]a, na [[hromosom]]u 19.<ref>Hadžiselimović R., Pojskić N. (2005): Uvod u humanu imunogenetiku. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo, {{ISBN|9958-9344-3-4}}.</ref> 
==Definicija==
Antigeni ovog sistema se nalaze na dva membranska [[glikoprotein]]a od 85 ''kDa'', odnosno 78''kDa''. Prvi od njih je nedavno kloniran  iz [[čovjek|ljudske]] [[posteljica|posteljice]] i prezentiran kao novi član  ''Ig'' superfamilije. Imaju venćelijske dijelove koji sadrže dvije promjenljive regijske domene im tri konstantne (''C2'' set). Prema [[nukleotid]]noj bazi podataka, 85 ''kDu''  ''Lu'' [[glikoprotein]] je identičan sa ahezijskom [[molekula|molekulom]] ''B''-ćelija (''B-CAM''), epitelnim antigenom iz kancera debelog [[crijevo|crijeva]] ''HT29'' linije ćelija. Tkođer se pokazalo da  ''Lu'' i ''B-CAM'' imaju pojačanu ekspresiju kod nekih zloćudnih oboljenja. Uz [[anemija srpastih eritrocita|anemiju srpastih eritrocita]], ''Lu'' [[glikoprotein]] posreduje u adheziji srpastih ćelija za endotel [[krv]]nih sudova. Taj proces regulira fosforilacija ''Lu'' glikoproteina, uz katalizu putem [[protein]]-kinaze.
==Imenovanje==
Prvo antitijelo ''Lutheran'' krvnih antigena jre bilo anti-''lu''<sup>a</sup>, koje su opisali ''Calleder'' i suradnici, [[1945]], kod pacijenta koji je primio višestruke [[transfuzija krvi|transfuzije]]. To antitijelo je stimulirano od donora imenom ''Lutheran'' Deceniju kasnije. [[1956]]., ''Cutbush'' i ''Chanarin'' su identificirali i anti-''Lu''<sup>b</sup>.
Anti-''Lu''<sup>a</sup> se često pojavljuje uz neka druga poznata antitijela, posebno ''[[HLA]]''. Javlja se prirodno, a u nekim slučajevima je pojačano transfuzijom neodgovarajuće [[krv]]i. [[Imunologija|Imunološka]] specifičnost ovog [[protein]]a obično je ''IgM'' , a često sadrži i ''[[IgG]]'' i ''IgA''
Većina ''Lu''<sup>b</sup> sumješavina [[imunoglobulin]]a ''IgG'', ''IgM'', a može biti prisutan i ''IgA''.
'''Leteća riba''' je veoma malo i teže uočljivo [[sazviježđe]] [[hemisfera|južne hemisfere]].  Prvo otkriće su napravili [[16. vijek|16. vijeku]] [[holandija|holandski]] [[navigator]]i [[Pieter Dirksz Keyser]] i [[Frederik de Houtman]]. Holandski [[astronom]] [[Petrus Plancius]] mu je [[1598.]] dao naziv na holandskom ''Vliegendenvis''. [[Johann Bayer]] je [[1680.|1680]] u svom atlasu [[Uranometria|''Uranometria'']] sazviježđe prikazao u obliku leteće ribe s tadašnjim nazivom ''Piscis Volans''. Najsjajnija [[zvijezda]] [[Beta Volantis|Beta Vol]] je udaljena 108 [[Svjetlosna godina|sg]] s [[Prividna magnituda|prividnom magnitudom]] od 3,77.<ref>[http://www.maa.mhn.de/Maps/Const/Data/volans_tab.html Zvijezde u sazviježđu Leteća riba iz njemačkog arhiva astronomije u ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927025757/http://www.maa.mhn.de/Maps/Const/Data/volans_tab.html |date=27 Septembar 2011 }}[[München|Minhenu]] učitano 20.02.2014 {{de simbol}}</ref><ref name="Archiv_Sternbild_M">[http://www.maa.mhn.de/Maps/Stars/Fig/Volans.html Sazviježđe Leteća riba iz arhiva astronomije u] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120620041409/http://www.maa.mhn.de/Maps/Stars/Fig/volans.html |date=20 Juni 2012 }}[[München|Minhenu]] učitano 20.02.2014 {{de simbol}}</ref><ref name="guide">[http://www.constellation-guide.com/constellation-list/volans-constellation/ Sazviježđe Leteća riba iz Constellation Guide. Privatna stranica za astronome amatere] učitano 20.02.2014 {{en simbol}}</ref><ref name="madison">[http://www.astro.wisc.edu/~dolan/constellations/constellations/Volans.html Sazviježđe Leteća riba na stranici univerziteta Madison iz] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090209034648/http://www.astro.wisc.edu/~dolan/constellations/constellations/Volans.html |date=9. 2. 2009 }} [[Wisconsin|Viskonsina]],[[SAD]] učitano 20.02.2014 {{en simbol}}</ref>
'''2-Arahidonil gliceril-eter''' ('''2-AGE''', '''Noladin eter''') je sumnjivi [[endokanabinoid]] koji su otkrili [[Lumír Hanuš]] i njegove kolege sa [[Hebrejski univerzitet u Jerusalemu|Hebrejskog univerziteta u Jerusalemu]], Izrael. To je [[eter]] koji je nastao iz [[alkohol]]nog analoga [[arahidonska kiselina|arahidonske kiseline]] i [[glicerol]]a. Njegova izolacija iz [[svinja|svinjskog]] mozga i njegovo strukturno objašnjenje i sinteza opisani su 2001.<ref name="pmid11259648">{{Cite journal
 | last1 = Hanus | first1 = L.
 | last2 = Abu-Lafi | first2 = S.
 | last3 = Fride | first3 = E.
 | last4 = Breuer | first4 = A.
 | last5 = Vogel | first5 = Z.
 | last6 = Shalev | first6 = D.
 | last7 = Kustanovich | first7 = I.
 | last8 = Mechoulam | first8 = R.
 | title = 2-Arachidonyl glyceryl ether, an endogenous agonist of the cannabinoid CB1 receptor
 | doi = 10.1073/pnas.061029898
 | journal = Proceedings of the National Academy of Sciences
 | volume = 98
 | issue = 7
 | pages = 3662–3665
 | pmc = 31108
 | year = 2001
 | pmid = 11259648
}}</ref>
{{italic title}}
{{Taksokvir 
| boja= lightgreen
| naziv = ''Asparagaceae'' <br>(Porodica asparagusa)
| slika = Asperge_in_bloei_Asparagus_officinalis.jpg
| slika_širina = 250px
| slika_opis =''[[Asparagus officinalis]]''
| regnum = [[Plantae]]
| divisio = [[Magnoliophyta]]
| classis = [[Liliopsida]]
| ordo = [[Asparagales]]
| familia = '''''Asparagaceae'''''
| familia_autorstvo=[[Antoine Laurent de Jussieu|Juss.]] (1789)
| razdioba_stepen = Potporodice
| razdioba = Vidi tekst
}}
'''Asparagaceae''' je [[porodica (biologija)|porodica]] [[cvjetnica]] iz [[red (biologija)|reda]] [[Asparagales]], [[monokotiledone]].<ref name="APG3">{{Citation |last=Angiosperm Phylogeny Group III|year=2009 |title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III |journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=161 |issue=2|pages=105–121|doi=10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x}}</ref> Najpoznatija vrsta porodice je [[šparoga]] (''[[Asparagus officinalis]]'').
<ref name="klima" />
  | Deklinacija             = {{DEC|+19|50|10}} <ref name="klima" />
  | Crveni pomak            = 
  | Radijalna brzina        = 
  | Grupa ili klaster       =
  | Udaljenost              = 
  | Tip                     = [[zvijezda]] ([[Morfološka klasifikacija galaksija|*]]) <ref name="klima" />
  | Masa                    =
  | Odnos masa svijetlo     =
  | Broj zvijezda           =
  | Prividne dimenzije      = 
  | Prividna magnituda      = 
  | Površinska svjetlost    = 
  | Apsolutna magnituda     = 
  | Uglovna pozicija        = 
  | Značajnosti             =
  | Imena                   = 
  | Karta                   = Coma_Berenices_constellation_map-bs.svg
  | Tačka_x                 = 28.6
  | Tačka_y                 = 60.2
}}
{{Nedostaju izvori}}
'''Automobil''' (također '''auto''' ili '''kola'''; od [[Grčki jezik|grčke]] riječi ''άυτο''~, ''áuto''~ - samo, samostalno~ i [[Latinski jezik|latinske]] riječi ''mobilis'' - pokretan) je motorno vozilo, s karoserijom raznih oblika postavljenom na dvije osovine sa četiri točka, koje služi za prevoz robe i putnika. Najvažniji dio jednog automobila je [[motor]]. Motori koji se nalaze u automobilima su motori sa unutrašnjim sagorjevanjem i koriste kao pogonsko gorivo [[benzin]] ili [[dizel]] gorivo. Kao alternativna vrsta goriva koristi se i [[plin]], dok za ostale vrste alternativnih goriva još nije usavršen proces proizvodnje.
==Historija==
{{naslov u kurzivu}}
{{Taksokvir
| boja         =lightgreen
| naziv        =''Ticodendron incognitum''
| slika        =Ticodendron incognitum 1zz.jpg
| slika_širina = 250px
| slika_opis   =''T. incognitum''
| status       = VU
| regnum       =[[Plantae]]
| divisio      =[[Tracheophyta]]
| classis      =[[Magnoliopsida]]
| ordo         =[[Fagales]]
| familia      ='''''Ticodendraceae'''''
| familia_autorstvo =<small>Gómez-Laur. & L.D. Gómez, 1991</small>
| genus        ='''''Ticodendron'''''
| genus_autorstvo = <small>Gómez-Laur. & L.D. Gómez, 1989</small>
| species      =''T. incognitum''
| subspecies   =
| dvoimeno     =''Ticodendron incognitum''
| dvoimeno_autorstvo =<small>Gómez-Laur. & L.D. Gómez, 1989</small>
| karta_raspon =
}}
'''''Ticodendron incognitum''''' je [[vrsta]] monotipskog  [[rod (biologija)|roda]] ''Ticodendron'' u zasebnoj, monotipskoj [[porodica (biologija)|porodici]] ''Ticodendraceae'',  [[cvjetnica]]  u [[red (biologija)|redu]] [[Fagales]], [[razred (biologija)|razred]] [[Magnoliopsida]], [[divizija (biologija)|divizija]] [[Tracheophyta]].<ref name=APGIV>{{Cite journal|authors=Angiosperm Phylogeny Group|year=2016|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=181|issue=1|pages=1–20|issn=0024-4074|doi=10.1111/boj.12385|doi-access=free}}</ref>
'''Ubistva u Glamoču''' predstavljaju ubistva koja su od aprila 1941. do početka januara 1942. počinili [[Srbi|srpski]] ustanici, organizovani u [[Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije|partizanske]] i [[četnici|četničke]] jedinice, nad [[Bošnjaci]]ma i [[Hrvati]]ma [[Glamoč]]a. Stradalo je 27 osoba, 26 Bošnjaka i jedan Hrvat. Ubijeno je devet osoba iz Glamoča, četiri iz Čukura, po tri iz [[Kovačevci (Glamoč)|Kovačevaca]] i [[Kamen (Glamoč)|Kamena]], po dvije iz [[Ćoslije|Ćoslija]], [[Isakovci|Isakovaca]] i [[Hasići (Glamoč)|Hasića]] i po jedna iz [[Biličić]]a i [[Malkočevci|Malkočevaca]]. Alaga Čošabić iz Isakovaca je živ izgorio u svojoj kući.
'''Apolipoprotein M''' jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''APOM'''.<ref name="pmid10531326">{{cite journal |vauthors=Xu N, Dahlback B | title = A novel human apolipoprotein (apoM) | journal = J Biol Chem | volume = 274 | issue = 44 | pages = 31286–90 |date=Dec 1999 | pmid = 10531326 | doi =10.1074/jbc.274.44.31286  | doi-access = free }}</ref><ref name="pmid11418126">{{cite journal |vauthors=Duan J, Dahlback B, Villoutreix BO | title = Proposed lipocalin fold for apolipoprotein M based on bioinformatics and site-directed mutagenesis | journal = FEBS Lett | volume = 499 | issue = 1–2 | pages = 127–32 |date=Jun 2001 | pmid = 11418126 | doi =10.1016/S0014-5793(01)02544-3  | s2cid = 28493816 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: APOM apolipoprotein M| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=55937}}</ref>
'''Fotoredoksna kataliza''' je grana [[fotohemija|fotohemije]] koja koristi [[transfer elektrona|transfer jednog elektrona]]. Fotoredoksni [[katalizator]]i su općenito izvučeni iz tri klase materijala: kompleksa prelaznih metala, organskih boja i [[poluprovodnik]]a. Dok su organski fotoredoks katalizatori bili dominantni tokom 1990-ih i ranih 2000-ih,<ref>{{cite journal|last1=Romero|first1=Nathan A.|last2=Nicewicz |first2=David A. |title=Organic Photoredox Catalysis|journal=Chemical Reviews|date=10. 6. 2016|volume=2016|issue=116|pages=10075–10166|doi=10.1021/acs.chemrev.6b00057|pmid=27285582}}</ref> danas se češće koriste [[rastvor]]ljivi kompleksi prelaznih [[metal]]a.
[[slika:Ru(bipy) Schematic.png|center|frameless| Shematski dijagram [Ru(bipy)<sub>3</sub>]<sup>2+</sup>, tipski fotoredoks-katalizator]]
'''Ivaniš Horvat''' ([[Hrvatski jezik|hrv.]]: ''Ivan Horvat''; [[Mađarski jezik|mađ.]]: ''János Horváti''; ? - 15. august 1394), plemić porijeklom iz [[Hrvatska|Hrvatske]]. Bio je [[mačva]]nski [[ban]] od 1375. do 1383. Nećak je vranskog priora [[Ivan Paližna|Ivana Paližne]], te brat zagrebačkog biskupa [[Pavao Horvat|Pavla Horvata]]. Mlađi brat Ladislav Horvat poginuo je u Čereviću, u Srijemu tokom borbi za Hrvatsko-Ugarsko prijestolje. 
Poslije smrti [[Anžuvinci|Ludovika I Anžuvinca]] u nastalim borbama oko prijestolja Ivaniš Horvat je bio protiv Ludovikove supruge Elizabete i kćerke [[Marija|Marije]], nasljednice prijestolja. Zajedno sa ostalim protivnicima doveli su na prijestolje Karla Dračkog, ali je on uskoro bio ubijen. U borbi protiv Anžuvinaca Ivaniša Horvata podržao je bosanski [[kralj]] [[Tvrtko I. Kotromanić]].
</ref>
| najnovija_probna_verzija         = 2015 Preview
| datum_najnovije_probne_verzije   = 12. 11. 2014.<ref>{{cite web|title=Visual Studio 2015 Preview Downloads |url=http://www.visualstudio.com/en-us/downloads/visual-studio-2015-downloads-vs|website=visualstudio.com|publisher=Microsoft|access-date=19. 11. 2014}}</ref>
| centralna_arhiva                 = <!-- {{URL|primjer.org}} -->
| razvojno_stanje                  = 
| programski_jezik                 = 
| operativni_sistem                = [[Windows 7]], [[Windows Server 2008 R2]], [[Windows 8]], [[Windows Server 2012]], [[Windows 8.1]], [[Windows Server 2012 R2]]<ref>{{cite web|title=Visual Studio Ultimate with MSDN|at=System Requirements |url=http://www.visualstudio.com/en-us/products/visual-studio-ultimate-with-msdn-vs#Fragment_SystemRequirements|website=visualstudio.com|publisher=[[Microsoft]]|access-date=10. 11. 2014}}</ref>
| platforma                        = 
| veličina                         = 
| standard                         = 
| jezici                           = 
| broj_jezika                      = 
| fusnota_o_jezicima               = 
| vrsta                            = 
| licenca                          = Vlasnička (MS EULA)<br />'''Izdanje Express:''' [[Aktivacija proizvoda|Registerware]]<br />'''Ostala izdanja:''' [[Shareware|Trialware]]<ref>[http://www.microsoft.com/visualstudio/en-us/try Take Visual Studio 2010 For a Test Drive]</ref>
| alexa                            = 
| veb-sajt                         = {{URL|visualstudio.com}}
| ažurirano                        = 
}}
'''Microsoft Visual Studio''' jest integrirano razvojno okruženje (IDE) koga pravi [[Microsoft]]. Koristi se za razvoj računarskih programa za [[Microsoft Windows|Windows]], [[Web stranica|veb-stranica]], aplikacija i usluga. Koristi [[Microsoft]]ove platforme za razvoj poput [[Aplikativni programski interfejs|aplikativnih programskih interfejsa]] (API) za [[Windows]], [[Windows Forms]], [[Windows Presentation Foundation]], [[Windows Store]] i [[Microsoft Silverlight]]. Može proizvesti [[Mašinski jezik|nativni kôd]] i upravljani kôd ([[Engleski jezik|eng]]. ''managed code'').
'''Oligomer''' ([[latinski jezik|lat.]] "oligo"  = nekoliko, malo + –"mer" = dio) – u [[hemija|hemiji]] – je  kompleksna [[molekula]],  koja  se sastoji od nekoliko spojenih  [[monomer]]nih jedinice, za razliku od [[polimer]]a , gdje broj monomera,  u principu, nije ograničen. [[Dimer]]i, [[trimer]]i  i [[tetramer]]i su, naprimjer, oligomeri koji  se sastoji od dva, tri i četiri monomera.
'''Sfingolipdna 2 delta(4)-dezaturaza''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''DEGS2'''.<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: Delta(4)-desaturase, sphingolipid 2 | url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/123099 }}</ref>
'''Transkript 1 pridružen [[rak debelog crijeva|raku debelog crijeva]]''' je [[dugolančana nekodirajuća RNK]] koja kod [[ljudi]] [[kodon|kodirana]] [[gen]]om '''CCAT1'''.<ref name="entrez">{{cite web
| title = Entrez Gene: Colon cancer associated transcript 1 (non-protein coding)
| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/100507056
| access-date = 16. 3. 2017
}}</ref><ref>{{Cite web|title=CCAT2 colon cancer associated transcript 2 [Homo sapiens (human)] - Gene - NCBI|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene?Db=gene&Cmd=DetailsSearch&Term=101805488|access-date=13. 6. 2020|website=www.ncbi.nlm.nih.gov}}</ref>
'''[[Membranski protein]] 2 na translokacijskom lancu ''' jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''TRAM2'''.<ref name="pmid7584044">{{cite journal | vauthors = Nomura N, Nagase T, Miyajima N, Sazuka T, Tanaka A, Sato S, Seki N, Kawarabayasi Y, Ishikawa K, Tabata S | title = Prediction of the coding sequences of unidentified human genes. II. The coding sequences of 40 new genes (KIAA0041-KIAA0080) deduced by analysis of cDNA clones from human cell line KG-1 | journal = DNA Res | volume = 1 | issue = 5 | pages = 223–9 |date=Dec 1995 | pmid = 7584044 | doi =10.1093/dnares/1.5.223  | doi-access = free }}</ref><ref name="pmid10594243">{{cite journal | vauthors = Onuchic LF, Mrug M, Lakings AL, Muecher G, Becker J, Zerres K, Avner ED, Dixit M, Somlo S, Germino GG, Guay-Woodford LM | title = Genomic organization of the KIAA0057 gene that encodes a TRAM-like protein and its exclusion as a polycystic kidney and hepatic disease 1 (PKHD1) candidate gene | journal = Mamm Genome | volume = 10 | issue = 12 | pages = 1175–8 |date=Jan 2000 | pmid = 10594243 | doi =10.1007/s003359901186  | s2cid = 11705244 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: TRAM2 translocation associated membrane protein 2| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=9697}}</ref>
| ratovi                          = [[Rat u SFRJ]]
| proizvođač                      = "Crvena Zastava" Kragujevac
| cijena po komadu                =
| broj proizvedenih primjeraka    = 
| varijante                       = 
| težina                          = 16 kg (Browning verzija)<br>14.5 kg (DŠK verzija)
| dužina                          = 1670 mm (Browning verzija)<br>1510 mm (DŠK verzija)
| dužina cijevi                   = 840 mm (Browning verzija)<br>1.000 mm (DŠK verzija)
| visina                          =
| posada                          =
| kalibar                         = .50 BMG<br>12.7x108mm 
| vrsta operacije                 = 
| domet                           = 1800 m
| max domet                       =
| spremnik municije               = 5 metaka
| brzina paljbe                   = 
| brzina zrna                     = 820 m/s (Browning verzija)<br>880 m/s (DŠK verzija)
| okomito polje djelovanja        =
| vodoravno polje djelovanja      =
}}
'''Zastava M93''' (poznata i kao '''Crna strela''') je teška [[snajper]]ska puška koju proizvodi [[srbija]]nska Zastava Oružje. M93 koristi municiju kalibra .50 BMG i 12,7x108 mm.
'''Proteinski homolog 161 cinkovog prsta'''  je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''ZFP161'''.<ref name="pmid9244432">{{cite journal |vauthors=Sobek-Klocke I, Disque-Kochem C, Ronsiek M, Klocke R, Jockusch H, Breuning A, Ponstingl H, Rojas K, Overhauser J, Eichenlaub-Ritter U | title = The human gene ZFP161 on 18p11.21-pter encodes a putative c-myc repressor and is homologous to murine Zfp161 (Chr 17) and Zfp161-rs1 (X Chr) | journal = Genomics | volume = 43 | issue = 2 | pages = 156–64 |date=Sep 1997 | pmid = 9244432 | doi = 10.1006/geno.1997.4784 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: ZFP161 zinc finger protein 161 homolog (mouse)| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=7541}}</ref>
{{Glavni|Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011.}}
'''Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011. godine''' proveden je od 1. do 28. aprila [[2011]], prema stanju na dan 31. marta. Popis je proveden na temelju ''Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine'' (Narodne novine, broj 92/10).<ref name="Zakon">[http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2010_07_92_2587.html Zakon o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine]</ref>
Općina [[Lanišće (Hrvatska)|Lanišće]] je po Popisu stanovništva 2011. godine na površini od 144&nbsp;km<sup>2</sup> imala 329 stanovnika, što predstavlja 0,16% od ukupnog broja stanovnika [[Istarska županija|Istarske županije]], odnosno  0,01% od ukupnog broja stanovnika [[Hrvatska|Hrvatske]]. Gustoća naseljenosti u [[Lanišće (Hrvatska)|Lanišću]] je 2 stanovnika/km<sup>2</sup>.<ref name="Popis_2011">[http://www.dzs.hr/ Zvanični rezultati popisa Državnog zavoda za statistiku]</ref>
== Rezultati ==
{{infokutija anatomija
 | Ime        = Elektroencefalografija
 | Slika       = EEG_cap.jpg
 | Caption     = Snimanje EEG
 | ICD10       =
 | ICD9        = {{ICD9proc|89.14}}
 | MeshID      = D004569
 | OPS301      = {{OPS301|1-207}}
 | OtherCodes  =
}}
'''122&nbsp;mm haubica D-30'''<ref>{{Cite web|url=https://weaponsystems.net/system/897-122mm+D-30|title=122mm D-30|website=Weaponsystems.net|language=en|access-date=16. 11. 2023}}</ref> ili samo '''D-30''' ([[GRAU]] indeks 2A18) je [[SSSR|sovjetska]] haubica koja je uvedena u vojnu upotrebu [[1960]]. godine.
'''5 α-Androstandion''', poznat i kao '''5-androstandion''' ili kao '''5α-androstan-3,17-dion''',  se [[prirodni proizvod |prirodno javlja]] u  [[androstan]]skim (5α-androstan) [[steroid]]ima i [[endogen]]im [[metabolit]]ima [[androgen]]a poput [[testosteron]]a, [[dihidrotestosteron]]a (DHT), [[dehidroepiandrosteron]]a (DHEA) i [[androstenedion]]a.<ref name="HMDB">http://www.hmdb.ca/metabolites/HMDB0000899</ref> It is the C5 [[epimer]] of [[etiocholanedione]] (5β-androstanedione).<ref name="HMDB"/> Androstanedion nastaje od androstendiona pomoću enzima [[5α-reduktaza]], a od DHT [[17β-hidroksisteroidna dehidrogenaza|17β-hidroksisteroidn dehidrogenaze]].<ref name="Becker2001">{{cite book|author=Kenneth L. Becker|title=Principles and Practice of Endocrinology and Metabolism|url=https://books.google.com/books?id=FVfzRvaucq8C&pg=PA994|year=2001|publisher=Lippincott Williams & Wilkins|isbn=978-0-7817-1750-2|pages=994–}}</ref><ref name="OrwollBilezikian2009">{{cite book|author1=Eric S. Orwoll|author2=John P. Bilezikian|author3=Dirk Vanderschueren|title=Osteoporosis in Men: The Effects of Gender on Skeletal Health|url=https://books.google.com/books?id=nfWNYFdOsCsC&pg=PA296|date=30 November 2009|publisher=Academic Press|isbn=978-0-08-092346-8|pages=296–}}</ref> Ima određenu [[androgen]u) aktivnost.<ref name="Kochakian2012">{{cite book|author=Charles D. Kochakian|title=Anabolic-Androgenic Steroids|url=https://books.google.com/books?id=3-LrCAAAQBAJ&pg=PA171|date=6 December 2012|publisher=Springer Science & Business Media|isbn=978-3-642-66353-6|pages=171–}}</ref>