{{Genetika bočni stubac}}
[[Slika:Frog in frogspawn.jpg|right|thumb|[[Žaba]] u [[žaba|žabljem mrijestu]]]]
U [[biologija|biologiji]], '''potomci''' su mlada tvorevina živih [[organizam]]a, proizvedena ili [[bespolno razmnožavanje|jedim organizmom]] ili, u slučaju [[spolno razmnožavanje|seksualne reprodukcije]], dva organizma. Kolektivno potomstvo može biti poznato kao '''leglo''' ili '''potomstvo''' na općiji način. Ovo se može odnositi na skup istovremenog potomstva, kao što su [[ptica|pilići]] izlegli iz jedne ture jaja, ili na sve potomke, kao kod [[pčela]].
 
Ljudsko potomstvo ([[srodstvo|potomci]]) naziva se [[djete|djecom]] (bez upućivanja na [[Starenje|dob]], tako da se može odnositi na roditeljsko "[[maloljetnik (pravo)|maloljetno]] djeca" ili "[[odrasla]] djeca" ili "[[djeca|djeca dojenčad]]" ili "[[adolescencija|tinejdžeri]]" ovisno o njihovoj dobi); muška djeca su [[sin]], a ženska djeca [[kćerka|kćerke]] (vidi [[srodstvo]]). Potomstvo se može pojaviti nakon [[parenje|parenja]], nakon [[vještačka oplodnja|vještačke oplodnje]] ili [[partenogeneza|partenogeneze]].
 
Potomstvo sadrži mnogo dijelova i svojstava koji su precizni i tačni u onome od čega se sastoje i što definiraju. Kao potomci nove [[vrste]], poznate i kao dijete ili <math>F</math><sub>1</sub> [[generacija]], sastoje se od gena oca i majke, koja je poznata i kao [[roditelj]]ska generacija.<ref name = 'Nature'>{{cite web|url=http://www.nature.com/scitable/definition/chromosome-chromosomes-eukaryotic-chromosome-eucariotic-chromosome-procariotic-6|title=chromosome|access-date=1. 4. 2014 }}</ref> > Svaki od ovih potomaka sadrži brojne [[gen]]e koji imaju kodiranje za specifične zadatke i svojstva. I mužjaci i ženke podjednako doprinose [[genotip]]u svog potomstva, u kojem se [[gamet]]i spajaju i formiraju [[zigot]]. Važan aspekt formiranja roditeljskog potomstva je [[hromosom]], koji je struktura [[DNK]] koja sadrži mnogo gena.<ref name ='Nature'/>
 
Da bi se više fokusirali na potomstvo i kako ono rezultira formiranjem ili <math>F</math><sub>1</sub>  generacije, je naslijeđe zvano [[spolna veza]],<ref name='Nature'/> što je gen koji se nalazi na [[spolni hromosom|spolnom hromosomu]], a obrasci ovog nasljeđivanja se razlikuju i kod [[muškarac]]a i kod [[žena]]. Objašnjenje koje dokazuje teoriju da potomci imaju gene iz obje roditeljske generacije dokazano je kroz proces koji se zove [[krosingover]], koji se sastoji od preuzimanja gena iz muških hromosoma i gena iz ženskog hromosoma, što rezultira procesom [[mejoza|mejoze]] i dovodi do ravnomjernog cijepanja hromosoma.<ref name="what is a gene">{{cite web|url=http://kidshealth.org/kid/talk/qa/what_is_gene.html|title=what is a gene|access-date=1. 4. 2014 }}</ref> Ovisno o tome koji su geni dominantno izraženi u genotipu, rezultirat će spolom potomstva. Ženka će uvijek dati [[hromosom X]], dok će muškarac, ovisno o situaciji, dati ili X hromosom ili [[hromosom Y]]. Ako se proizvede muško potomstvo, genotip će se sastojati od X i Y hromosoma, a ako se proizvede žensko potomstvo,  imat će  dva X hromosoma.<ref name="what is a gene"/>
 
[[Kloniranje]] je proizvodnja potomstva koje predstavlja identične gene kao i njegov roditelj. [[Reproduktivno kloniranje]] počinje uklanjanjem jedra iz jajeta, koje sadrži genetički materijal.<ref>{{cite web|url=http://www.precaution.org/lib/cloned_animals.nejm.041230.pdf|title=cloning|access-date=1. 4. 2014 }}</ref> Da bi se klonirao [[organ]], treba da se proizvede [[matična ćelija]], a zatim da se koristi za kloniranje tog specifičnog organa.<ref>{{cite web|url=http://www.precaution.org/lib/cloned_animals.nejm.041230.pdf|title=cloning|access-date=1. 4. 2014 }}</ref> Uobičajena zabluda o kloniranju je da ono proizvodi tačnu kopiju roditelja koji se klonira. Kloniranjem se kopira [[DNK]]/[[gen]]i roditelja, a zatim se stvara genetički duplikat. Klon neće biti slična kopija jer će odrastati u različitom okruženju od roditelja i mogu naići na različite prilike i iskustva. Iako uglavnom pozitivno, kloniranje se također suočava s određenim preprekama u pogledu etike i zdravlja ljudi. Iako su [[ćelijska dioba|podjela ćelije]] i [[replikacija DNK]] vitalni dio preživljavanja, postoji mnogo koraka koji su uključeni i [[mutacije]] se mogu pojaviti uz trajne promjene u DNK organizma i njegovog potomstva.<ref>{{cite web|url=http://mnemstudio.org/genetic-algorithms-mutation.htm|title=mutation|access-date=1. 4. 2014|archive-date=11. 10. 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181011162046/http://mnemstudio.org/genetic-algorithms-mutation.htm|url-status=dead}}</ref> Neke mutacije mogu biti dobre jer rezultiraju nasumičnim periodima evolucije u kojima mogu biti dobri za vrstu, ali većina [[mutacija]] je loša jer mogu promijeniti [[genotip]]ove potomstva, što može rezultirati promjenama koje štete vrsti.
 
==Također pogledajte==
* [[Uzgoj (višeznačna odrednica)]]
* [[Jaje]]
* [[Linearni potomak]]
* [[Leglo (životinja)|Leglo]]
* [[Konflikt roditelja i potomaka]]
* [[Roditeljsko ulaganje]]
* [[Patrilinealnost]]
*[[Dijete]]