mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
'''Kell sistem antigena''' ili  '''Kell–Cellano sistem''' je grupa [[antigen]]a na površini [[eritrociti|eritrocita]] [[čovjek]]a, a  koji su značajne determinante [[krvna grupa|krvnih grupa]] i mete autoimunih  bolesti koje uništavaju [[crvena krvna zrnca]]. Kell antigeni se označavaju kao '''K''', '''k''', ili '''Kp'''.<ref>Kaita H., Lewis M., Chown B., Gard E. (1959): A further example of the Kell blood group phenotype K-,k-,Kp(a-b-). Nature, 183 (4675): 1586,</ref><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/bookshelf/br.fcgi?book=rbcantigen&part=ch08Kell]</ref> [[Gen]]ski lokus koji kodira sintezu ''Kell'' [[protein]]a nalazi se na dugom kraku [[hromosom 7 (čovjek)|hromosoma 7]], pozicija: ''q''33.
== Protein ==
''Kell'' gen kodira tip II transmembranskih [[glikoprotein]]a koji su visoko polimorfni antigeni Kell sistema krvnih grupa.   Kell glikoprotein se veže preko jednstruke disulfidne veze u ''XK'' membranski [[protein]] koji nosi Kx antigena. Kodirani proteina sadrži sekvencu i strukturne sličnosti sa članovima neprilizina (''M13'') porodice [[cink]]-[[endopeptidaza]].
Postoji nekoliko [[alel]]a na genu koji kodira Kell protein, Takva dva su ''K<sub>1</sub>'' (Kell) i ''K<sub>2</sub>'' (''Cellano''), koji su najčešći i najpoznatiji. Kell protein je usko vezan za drugi protein, '' XK'', preko disulfidne veze. Izostanak ''XK'' proteina (kao kod [[delecija]]), dovodi do značajnog smanjenja količine Kell antigena na površini crvenih krvnih zrnaca. Izostanak Kell proteina (K <sub>0</sub>), međutim, ne utječe na ''XK'' protein.
==Asocirane bolesti ==
{{Glavni|Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011.}}
'''Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011. godine''' proveden je od 1. do 28. aprila [[2011]], prema stanju na dan 31. marta. Popis je proveden na temelju ''Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine'' (Narodne novine, broj 92/10).<ref name="Zakon">[http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2010_07_92_2587.html Zakon o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine]</ref>
Općina [[Kršan]] je po Popisu stanovništva 2011. godine na površini od 127&nbsp;km<sup>2</sup> imala 2.951 stanovnika, što predstavlja 1,41%% od ukupnog broja stanovnika [[Istarska županija|Istarske županije]], odnosno  0,07% od ukupnog broja stanovnika [[Hrvatska|Hrvatske]]. Gustoća naseljenosti u [[Kršan]]u je 23 stanovnika/km<sup>2</sup>.<ref name="Popis_2011">[http://www.dzs.hr/ Zvanični rezultati popisa Državnog zavoda za statistiku]</ref>
== Rezultati ==
{{Mezozoik}}
[[datoteka:Aptian - Acrocanthosaurus.png|thumb|400px|Palaeogeografija Zemlje u [[aptij]]u, sa lokacijama fosila ''[[Acrocanthosaurus]]'' označenih zelenim tačkama]]
'''Kreda''' – u [[geološka vremenska skala|geološkoj vremenskoj skali]] – [[geološki period|period]] je  koji je trajao od prije 145 do 66 miliona godina. Bila je treći, posljednji i najduži period [[Mezozoik|mezozojske]] [[geološka era|ere]]. Ime je izvedeno iz [[latinski|latinskog termina]] ''creta'' ({{Jez-bs|kreda}}). Uobičajena skraćenica mu je '''K''', od istoznačne [[njemački|njemačke]] riječi ''Kreide'' ({{Jez-bs|kreda}}).
'''DR beta 4 klase II [[MHC|glavnog kompleksa histokompatibilnosti]] ''', znan i kao  '''HLA-DRB4''', jest [[ljudi|ljudski]]  [[gen]]  sa [[hromosom 6|hromosoma 6]].<ref name = "Entrez_Gene_3126">{{cite web | title = Entrez Gene: HLA-DRB4 major histocompatibility complex, class II, DR beta 4| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=3126}}</ref>
{{Standardi}}{{Neutralnost}}
'''Državljanstvo''' je status osobe priznat prema običaju ili [[zakon]]u [[država|države]] koja daruje toj osobi (koja se zove '''državljanin''') prava i dužnosti državljanstva. To može uključivati pravo glasa, rada i življenja u zemlji, pravo na povratak u zemlju, pravo na vlasništvo nad nekretninama, pravnu zaštitu od [[vlada|vlade]] zemlje, te zaštitu putem [[vojska|vojske]] ili [[diplomatija|diplomatije]]. Državljanin ima i određene dužnosti, kao što je dužnost pridržavanja [[zakon]]a zemlje, plaćanja [[porez]]a ili služenja u [[vojska|vojsci]]. Osoba može imati više državljanstava, dok se osoba koja nema državljanstvo niti jedne države zove ''apatrid'' (grč. ''patria'' – domovina).
<references />
|  ICD9           = {{ICD9|709.09}}
|  ICDO           = 
|  OMIM           = 266300
|  MedlinePlus    = 
|  eMedicineSubj  = article
|  eMedicineTopic = 1119293
|  MeshID         = D008548
}}
'''Pjege''' su nakupine koncentriranih [[melanin]]iziranih ćelija koje su najlakše vidljive kod ljudi sa lijepim [[ten]]om. Pjege nemaju povećani broj ćelija koje proizvode melanin ili [[melanocit]]a, već imaju melanocite koji prekomjerno proizvode granule melanina ([[melanosom]]e) mijenjajući obojenost vanjskih ćelija kože ([[keratinocit]]a). Kao takve, pjege se razlikuju od obojenih mladeža i benova<ref name="Robbins and Cotran">{{cite book |editor1-last=Kumar |editor1-first=Vinay |title=Robbins and Cotran Pathologic Basis of Disease |url=https://archive.org/details/robbinscotranpat00kuma |date=2005 |publisher=Elsevier Saunders |location=Philadelphia |isbn=0-8089-2302-1 |edition=7th|page=[https://archive.org/details/robbinscotranpat00kuma/page/n1290 1232]}}</ref> koji su uzrokovani nakupljanjem melanocita na malom području.
{{Nedostaju izvori}}
'''Vitamin E''' je jedna od vrsta [[vitamin]]a, neophodnih za [[čovjek]]a. Kao osnovnu ulogu ima regulisanje [[oksidacija|oksidacionih]] procesa u organizmu (spriječava prekomjerne oksidacije). Osim toga, neophodan je za normalno funkcionisanje [[testisi|muških polnih žlijezda]], kao i za normalan tok [[trudnoća|trudnoće]] kod [[žena]]. On dalje učestvuje u regulisanju normalnog rasta i rada mišića, kao i u regulisanju funkcionisanja [[Nervni sistem|nervnog sistema]]. Pri nedostatku ovog vitamina dolazi do sve češćeg pucanja i tzv. listanja noktiju na rukama.
'''Talamus''' ([[grčki jezik|grč.]] θάλαμος - ''talamos'' = komora)<ref>http://www.etymonline.com/index.php?allowed_in_frame=0&search=thalamus&searchmode=none index. University of Washington.</ref><ref>http://faculty.washington.edu/chudler/neuroroot.html Faculty Web Server.</ref><ref>[http://www.google.co.uk/#hl=en&cp=18&gs_id=1y&xhr=t&q=etymology+thalamus&pf=p&sclient=psy-ab&rlz=1W1GPCK_enGB446&source=hp&pbx=1&oq=etymology+thalamus&aq=0v&aqi=g-v1&aql=&gs_sm=&gs_upl=&bav=on.2,or.r_gc.r_pw.r_cp.,cf.osb&fp=c5c3f35eb03724&biw=1600&bih=694 Search engine search page] + Perseus Project http://www.perseus.tufts.edu/hopper/searchresults?q=thalamus tufts.edu.</ref> je [[mozak|moždana]] dvodijelna struktura [[kičmenjak]]a, smještena između i [[mozak|korteksa]] i [[srednji mozak|srednjeg mozga]]. Neke od njegovih najznačajnijih funkcija su prenošenje impulsa od [[senzorni neuron|senzornih]] i [[motorni neuron|motornih neurona]] na [[mozak|koru velikog mozga]],<ref name = "Poetika">{{cite journal | doi=10.4249/scholarpedia.1583 | title = Thalamus | year=2006 | last1 = Sherman | first1 = S. | journal = Scholarpedia | volume = 1 | issue = 9 | pages = 1583}}</ref><ref>{{cite book | first1 = S. Murray | last1 = Sherman | first2 = R. W. | last2 = Guillery | year = 2000 | title = Istraživanje talamus | publisher = Academic Press | isbn = 978-0-12-305460-9}} {{Page needed | Date = Februar 2012 | poglavlje linkovi dostupan ovdje http : //www.sciencedirect.com/science/book/9780123054609}}</ref> i regulacija [[svijest]]i, [[san|sna]] i budnosti. Dva dijela talamusa okružuju [[treća moždana komora|treću moždanu komoru]]. To je glavni proizvod [[embrion]]skog [[međumozak|međumozga]] (''diencefalon'').<ref name="Poetics">{{cite journal |doi=10.4249/scholarpedia.1583 |title=Thalamus |year=2006 |last1=Sherman |first1=S. |journal=Scholarpedia |volume=1 |issue=9 |pages=1583}}</ref><ref>{{cite book |first1=S. Murray |last1=Sherman |first2=R. W. |last2=Guillery |year=2000 |title=Exploring the Thalamus |publisher=Academic Press |isbn=978-0-12-305460-9}}{{Page needed|date=februar 2012|chapter links available here http://www.sciencedirect.com/science/book/9780123054609}}</ref>
'''Katalaza'''  je široko rasprostranjeni [[enzim]] kod [[prokarioti|prokariota]] i [[eukarioti|eukariota]]. Važan je faktor u [[oksidacija|antioksidacijskoj]] zaštiti organizma. Katalizira hemijsku reakciju razgradnje toksičnog  [[vodik-peroksid|vodikovog peroksida]] na molekule [[kisik]]a i [[voda|vode]]. Vodikov peroksid , skupa  sa superoksidnim anionom (O2-), hidroksilnim radikalom (HO*) i singletnim kisikom (1O2) spada u [[slobodni radikal|slobodne radikale]] kisika.<ref>Chelikani P., Fita I., Loewen P. C. (2004.): Diversity of structures and properties among catalases. Cell. Mol. Life Sci.,  61 (2): 192.–208.</ref><ref>Boon E. M., Downs A., Marcey D. (2007): Catalase: H2O2: H2O2 oxidoreductase. Catalase Structural Tutorial Text.</ref><ref>Rollins D. M. (2000): Bacterial pathogen list. BSCI 424 Pathogenic Microbiology. University of Maryland.</ref>
==Struktura i funkcija==
'''Kognitivna psihologija''' je grana psihologije koja proučava mentalne procese kao što su "pažnja, upotrebe jezika, memorije, percepcije, rješavanje problema, kreativnost i razmišljanje."<ref>http://www.apa.org/research/action/glossary.aspx</ref> 
Savremena kognitivna teorija slijedi dva široka pristupa: 
* razvojni pristup Pijažea, koji se bavi konstrukcijom mentalnih modela i 
* pristup obrade informacija, koji posmatra ljudski um kao analogan sofisticiranom računarskom sistemu.
{{Lokacijska mapa-linija|lon=50}}
'''50. istočni meridijan''' jest [[meridijan]] koji je 50 [[stepen (ugao)|stepeni]] [[istok|istočno]] od [[Nulti meridijan|nultog]]. Proteže se od [[Sjeverni pol|Sjevernog pola]] preko [[Arktički okean|Arktičkog okeana]], [[Evropa|Evrope]], [[Azija|Azije]], [[Afrika|Afrike]], [[Indijski okean|Indijskog okeana]], [[Madagaskar]]a, [[Južni okean|Južnog okeana]] i [[Antarktik]]a do [[Južni pol|Južnog pola]]. Tvori [[ortodroma|ortodromu]] sa [[130. meridijan (zapad)|130. zapadnim meridijanom]].
'''Konzervirano ime''' ili '''sačuvano ime''' ili ''nomen conservans ''  (množina ''nomina conservanda'', skraćeno ''nom. cons.'') je naučno ime koje ima specifičnu nomenklaturnu zaštitu. 
''Nomen conservandum'' je [[latinski]] termin koji znači "ime koje se treba sačuvati".  Izrazi se često upotrebljavaju naizmjenično, kao što čini  [[Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka]], dok [[Međunarodni kodeks zoološke nomenklature]]  favorizira termin '''konzervirano ime'''.<ref name=ICN>{{cite web |url=http://www.iapt-taxon.org/nomen/main.php?page=title |title=International Code of Nomenclature for Algae, Fungi, and Plants |edition=Melbourne Code |year=2012 |access-date=15. 12. 2019 |archive-date=25. 12. 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225103142/https://www.iapt-taxon.org/nomen/main.php?page=title |url-status=dead }}</ref>
Postupci konzerviranja botaničkih i zooloških imena međusobno se razlikuju. Po botaničkom kodeksu, imena se također mogu "vratiti",  ''nomen rejiciendum'' (množina ''nomina rejicienda''  ili ''nomina utique rejicienda'', skraćeno ''nom. rej''), ili odbijeno u korist određenog sačuvanog imena, a kombinacije na temelju potisnutog imena također su navedene kao  ''nom. rej''.<ref>{{cite book |vauthors=McVaugh R, Ross R, Stafleu FA |year=1968 |title=An annotated glossary of botanical nomenclature |location=Utrecht, Netherlands |publisher=International Bureau for Plant Taxonomy and Nomenclature of the International Association for Plant Taxonomy}}</ref><ref>{{cite journal |title=An example of a "nomen rejiciendum et illegitimum"|journal = Taxon|volume = 21|issue = 1|pages = 205–209|jstor = 1219271|last1 = Crosby|first1 = Marshall R.|year = 1972|doi = 10.2307/1219271}}</ref>
'''Pojačavač polikomb homologa 2'''  (''[[Drosophila]]'')  jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]]   [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''EPC2''' sa  [[hromosom 2|hromosoma 2]].<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: Enhancer of polycomb homolog 2 (Drosophila) | url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/26122 }}</ref>
'''Carl XVI Gustaf''' (punim izvornim imenom ''Carl Gustaf Folke Hubertus''; rođen [[30. april]]a [[1946]]. godine <ref name=royalcourt>{{Cite web |url=http://www.royalcourt.se/royalcourt/theroyalfamily/hmkingcarlxvigustaf/biography.4.396160511584257f2180006110.html |title=Zvanična stranica švedske kraljevske porodice |access-date=19. 6. 2008 |archive-date=3. 6. 2008 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080603203356/http://www.royalcourt.se/royalcourt/theroyalfamily/hmkingcarlxvigustaf/biography.4.396160511584257f2180006110.html |url-status=dead }}</ref>) ) je trenutni [[spisak švedskih vladara|kralj Švedske]]. Njegovo ime se vrlo rijetko navodi kao '''Karlo XVI Gustav'''.
Trgovina ljudima uključuje vrbovanje, prevoz, azil i prihvat osoba putem prijetnji, upotrebe sile ili drugih oblika prinude, otmice, prijevare, zloupotrebe moći ili bespomoćnosti, davanje, primanje ili plaćanje sredstava radi dobijanja pristanka drugog lica. . , a u svrhu eksploatacije. Trgovina ljudima je danas prepoznata kao rastući problem u borbi protiv međunarodnog organizovanog kriminala, kroz koji su žene, djeca i muškarci izloženi raznim oblicima zlostavljanja, eksploatacije i suzbijanja svojih osnovnih ljudskih prava. Predstavlja neku vrstu modernog oblika ropstva<ref> Milković, Iva, 2020.: Trgovina ljudima kao najteži oblik kršenja ljudskih prava, ''Zbornik radova Pravnog fakulteta u Splitu'' 57 (4), 1097-1111. {{Hrčak|id=356943}} </ref>
'''Pješačko ostrvo''' je uzdignuta ili na drugi način obilježena površina koja se nalazi na [[kolovoz]]u i koja je određena za privremeno zadržavanje [[Pješak|pješaka]] koji prelaze preko kolovoza, izlaze ili ulaze u [[Vozilo|vozilo]], ulaze ili izlaze iz vozila [[Vozila javnog saobraćaja|javnog saobraćaja]].<ref>{{citeweb|url = http://www.mkt.gov.ba/dokumenti/transport/sigurnost_prometa_na_cestama/zakoni/zakoni/default.aspx?id=3683&langTag=bs-BA|title = ZAKON O OSNOVAMA SIGURNOSTI SAOBRAĆAJA NA PUTEVIMA U BOSNI I HERCEGOVINI|author = Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine}}{{Mrtav link}}</ref>
'''Matrinski tip  [[cinkov prst|cinkovog prsta]] 4''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''ZMAT4'''.<ref name="entrez">{{cite web
| title = Entrez Gene: Zinc finger matrin-type 4
| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/79698
| access-date = 31. 5. 2016
}}</ref>
'''Protein 1 sa SH3 i SYLF domenom''' jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]]   [[kodon|kodiran]] [[gen]]om   '''SH3YL1'''  sa  [[hromosom 2|hromosoma 2]].<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: SH3 and SYLF domain containing 1 | url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/26751 }}</ref>
'''Sultanat''' ({{ArJ|سلطنة}}) je država ili druga društveno-vojno-politička organizacija kojom vlada [[sultan]]. Tipičan primjer sultanata je bilo [[Osmanlijsko Carstvo]], među čijim se pretečama broje njegovi prethodnici poput [[Seldžuci Turci|Seldžučkog]] i [[Ilhani|Ilhanskog]] sultanata. Uzor sultanata je bio [[hilafet]]. Sultan je time ništa drugo nego [[halifa]].  I dan danas postoje zemlje koje su sultanati<ref name="DER ISLAM">[[Andre Miquell]],[[Henry Laurens]]  ''DER ISLAM - Eine Kulturgeschichte der Religion, Gesellschaft, Politik'', PALMYRA VERLAG 2004 Heidelberg {{ISBN|3-930378-57-4}} [[Njemački jezik|njem.]]</ref>:
* [[Oman]]
* [[Brunej]]
==Reference==
<references />
'''Sinaptoporin''' jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''SYNPR''' sa [[hromosom 3|hromosoma 3]].<ref name="pmid8034131">{{cite journal | author = Leube RE | title = Expression of the synaptophysin gene family is not restricted to neuronal and neuroendocrine differentiation in rat and human | journal = Differentiation | volume = 56 | issue = 3 | pages = 163–71 |date=Aug 1994 | pmid = 8034131 | doi =10.1046/j.1432-0436.1994.5630163.x  }}</ref><ref name="pmid12974474">{{cite journal | vauthors = Dai J, Ji C, Gu S, Wu Q, Wang L, Xu J, Zeng L, Ye X, Yin G, Xie Y, Mao Y | title = Cloning and sequence analysis of the human cDNA encoding the synaptoporin (delta), a highly conservative synaptic vesicle protein | journal = Mol Biol Rep | volume = 30 | issue = 3 | pages = 185–91 |date=Sep 2003 | pmid = 12974474 | doi =10.1023/A:1024907723000  | s2cid = 40874195 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: SYNPR synaptoporin| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=132204}}</ref>
{{Preusmjerenje|Jarac}}
{{Taksokvir
| boja = pink
| naziv = Domaća koza
| slika = Irish Goat.jpg
| slika_širina = 240px
| slika_opis = Irska koza
| regnum = [[Animalia]]
| phylum = [[Chordata]]
| classis = [[Mammalia]]
| ordo = [[Artiodactyla]]
| familia = [[Bovidae]]
| subfamilia = [[Caprinae]]
| genus = [[Capra]]
| species = ''[[Capra aegagrus]]''
| subspecies = '''''C. a. hircus'''''
| troimeno = ''Capra aegagrus hircus''
| troimeno_autorstvo = [[Carolus Linnaeus|Linnaeus]], 1758.
}}
'''Domaća koza''' (''Capra aegagrus hircus'', ponekad i samo ''Capra hircus'') je nakon [[pas]]a i otprilike istovremeno s [[ovca]]ma postala privredno korištena [[domaća životinja]], što je čini jednom od najstarijih pripitomljenih životinja. Prema arheološkim dokazima njegovo najranije pripitomljavanje se dogodilo u Iranu oko 8.000 godine pne <ref>Zeder, Melinda A.; Hesse, Brian (2000). "The Initial Domestication of Goats (Capra hircus) in the Zagros Mountains 10,000 Years Ago". Science. 287 (5461): 2254–7. Bibcode:2000Sci...287.2254Z. doi:10.1126/science.287.5461.2254. PMID 10731145.</ref>, mada postoje pretpostavke da se to desilo i ranije na Bliskom istoku još tokom XI vijeka pne.
Zajedno s [[ovca]]ma dio su roda [[Capra]] unutar porodice [[Bovidae]]. Ujedno koza je i usko srodna sa ovcama. Postoji preko 300 različitih rasa koza <ref>Hirst, K. Kris. [https://www.thoughtco.com/the-domestication-history-of-goats-170661 "The History of the Domestication of Goats"]. About.com. Accessed August 18, 2008.</ref>. Ženku ove vrste naziva se isto kao i cijeli rod "koza", dok je naziv mužjaka "jarac" a mladunčeta "jare".
'''Serin/treonin-protein kinaza PRKY''' je [[enzim]] koji je kod čovjeka [[kodon|kodiran]] [[gen]]om  '''PRKY'''.<ref name="pmid7633447">{{cite journal | vauthors = Klink A, Schiebel K, Winkelmann M, Rao E, Horsthemke B, Ludecke HJ, Claussen U, Scherer G, Rappold G | title = The human protein kinase gene PKX1 on Xp22.3 displays Xp/Yp homology and is a site of chromosomal instability | journal = Hum Mol Genet | volume = 4 | issue = 5 | pages = 869–78 |date=Sep 1995 | pmid = 7633447 | doi =10.1093/hmg/4.5.869  }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: PRKY protein kinase, Y-linked| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=5616}}</ref>
Ovaj gen kodira člana porodice [[protein kinaza A|cAMP-ovisnu]] [[serin/ treonin protein kinaza|serin/treonin protein kinazu]]. Ovaj gen se nalazi na [[hromosomu Y|hromozomu Y]], blizu granice [[pseudoautosomna regija|pseudoautosomne regije]]. Abnormalna [[genetička rekombinacija|rekombinacija]] između ovog gena i srodnog gena na [[hromosom X|hromozomu X]] čest je uzrok [[muški sindrom XX|XX muškaraca]] i [[XY disgeneza gonada|XY žene]].<ref name="entrez" />
'''Anergija''' je ona energija koja se ne može upotrijebiti za rad. Ona je suprotna [[Eksergija|eksergiji]]. U principu radi se o rezervoaru toplote (jezero, rijeka, more, atmosfera, Zemljino tlo). Anergija se također nalazi kod razhladnih tokova [[Motor s unutrašnjim sagorijevanjem|SUS motor]]<nowiki/>a, [[Termoelektrana|termolelektrana]] itd. Anergija se može smatrati ona energija koja je obogaćena [[Entropija|entropijom]].
==Princip i upotreba u praksi==
Da bi se ostvario korisni rad potrebna je razlika, odnosno dva nivoa, toplote. Toplotni rezervoar, koji okružuje neku [[Toplotna mašina|toplotnu mašinu]], u kojem vlada na svakom mjestu ista tempeartura ne može se upotrijebiti za korisni rad ([[Perpetuum mobile|perpetuum mobile 3. vrste]]).<ref>{{cite web|last1=Paschotta|first1=Rüdiger|title=Perpetuum Mobile|url=https://www.energie-lexikon.info/perpetuum_mobile.html|website=RP-Energie-Lexikon|access-date=24. 4. 2017|language=de|date=5. 12. 2013}}</ref> Primjera radi [[toplotna pumpa]] koristi toplotu (niža temperatura) okoline za zagrijavanje (viša temperatura) domaćinstava ali je potrebna dodatna (obično električna) energija za njen pogon. U prirodi se nalaze rezervoari različitih temperatura no razlika je mala a time korisni stepen ([[Carnotov ciklus]]). Svaki prirodni ili vještački rezervoar toplote poput bojlera, ledenih, stratifikacijski itd. su rezervoari anergije. Mreža koja prenosi toplotnu energiju naziva se [[anergetska mreža]].<ref>{{cite web|last1=Paschotta|first1=Rüdiger|title=Anergie|url=https://www.energie-lexikon.info/anergie.html|website=RP-Energie-Lexikon|access-date=24. 4. 2017|language=de|date=27. 7. 2016}}</ref>
U susštini svaka energija se može podjeliti na anergiju i eksergiju:<ref>{{cite web|last1=Leischner|first1=Udo|title=Energie = Exergie + Anergie|url=http://www.udo-leuschner.de/basiswissen/SB102-07.htm|website=udo-leuschner.de|access-date=28. 4. 2017|language=de}}</ref>
<ref name="klima" />
  | Deklinacija             = {{DEC|+12|8|32}} <ref name="klima" />
  | Crveni pomak            = 
  | Radijalna brzina        = 
  | Grupa ili klaster       =
  | Udaljenost              = 
  | Tip                     = [[zvijezda]] ([[Morfološka klasifikacija galaksija|*]]) <ref name="klima" />
  | Masa                    =
  | Odnos masa svijetlo     =
  | Broj zvijezda           =
  | Prividne dimenzije      = 
  | Prividna magnituda      = 
  | Površinska svjetlost    = 
  | Apsolutna magnituda     = 
  | Uglovna pozicija        = 
  | Značajnosti             =
  | Imena                   = 
  | Karta                   = Leo_constellation_map-bs.svg
  | Tačka_x                 = 31.8
  | Tačka_y                 = 77.7
}}
'''''Sui generis''''' je [[Latinski jezik|latinski]] izraz koji znači "svojevrstan", „svoje vrste“, „u klasi za sebe“, dakle „jedinstven“.<ref name="Berlitz">{{Cite book|last=Mawson|first=C. O. Sylvester|title=Dictionary of Foreign Terms|publisher=Thomas Y. Crowell Company|year=1975|isbn=0-690-00171-1|edition=2|location=New York|page=[https://archive.org/details/dictionaryoffore00maws/page/328 328]|chapter=sui generis|chapter-url=https://archive.org/details/dictionaryoffore00maws/page/328}}</ref>
'''Mezoderm''' ([[grčki jezik|grč.]] mezo = sredina + derma = koža) jest srednji od tri primarna [[klicin list|klicina lista]] u [[embrion|zametku]], koji se tokom [[embriogeneza|embriogeneze]] bilateralnih životinja razvija između vanjskoga ([[ektoderm]]) i unutrašnjeg ([[endoderm]]) sloja. Iz mezoderma se kasnije nastaju [[vezivno tkivo]], [[kost]]i i [[hrskavica]], [[mišići]], [[krv]] i [[krvni sud]]ovi, [[limfa]], [[bubrezi]], [[spolni organi]] i njiovi dodaci.<ref name="Langman's Medical Embryology 2010">Langman's Medical Embryology, 11th edition. 2010.</ref><ref>Hall J. E., Guyton A. C. (2006): Textbook of medical physiology, 11th edition. Elsevier Saunders, St. Louis, Mo, {{ISBN|0-7216-0240-1}}.</ref><ref>Međedović S., Maslić E., Hadžiselimović R. (2000): Biologija 2. Svjetlost, Sarajevo, {{ISBN|9958-10-222-6}}.</ref><ref>Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. (2000): Biologija 1, Svjetlost, Sarajevo, {{ISBN|9958-10-686-8}}.</ref><ref>Sofradžija A. (2009): Slatkovodne ribe Bosne i Hercegovine. Vijeće Kongresa bošnjačkih intelektualaca, Sarajevo, {{ISBN|978-9958-47-110-0}}.</ref>