mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
'''Maltretiranje''' je upotreba sile, [[Prinuda|prinude]], štetnog [[Zadirkivanje|zadirkivanja]] ili prijetnje, za [[zlostavljanje]], agresivnu [[wiktionary:domination|dominaciju]] ili [[zastrašivanje]]. Ponašanje se često ponavlja i postaje uobičajeno. Jedan od osnovnih preduvjeta je percepcija (od strane nasilnika ili drugih) neravnoteže fizičke ili [[Moć (socijalna i politička)|društvene]] moći. Ova neravnoteža razlikuje maltretiranje od sukoba.<ref name="School bullying is not a conflict">{{Cite journal|date=2022|title=School bullying is not a conflict: The interplay between conflict management styles, bullying victimization and psychological school adjustment|journal=International Journal of Environmental Research and Public Health|volume=19|issue=18|page=11809|doi=10.3390/ijerph191811809|issn=1661-7827|pmc=9517642|pmid=36142079}}</ref><ref>{{Cite journal|last=Juvonen, J.|last2=Graham, S.|date=2014|title=Bullying in Schools: The Power of Bullies and the Plight of Victims|url=https://archive.org/details/sim_annual-review-of-psychology_2014_65/page/159|journal=[[Annual Review of Psychology]]|volume=65|pages=159–85|doi=10.1146/annurev-psych-010213-115030|pmid=23937767}}</ref> Maltretiranje je potkategorija agresivnog ponašanja koje karakterizira neprijateljska namjera, neravnoteža moći i ponavljanje tokom određenog vremenskog perioda.<ref>{{Cite journal|last=Burger|first=Christoph|last2=Strohmeier|first2=Dagmar|last3=Spröber|first3=Nina|last4=Bauman|first4=Sheri|last5=Rigby|first5=Ken|date=2015|title=How teachers respond to school bullying: An examination of self-reported intervention strategy use, moderator effects, and concurrent use of multiple strategies|journal=Teaching and Teacher Education|volume=51|pages=191–202|doi=10.1016/j.tate.2015.07.004}}</ref>
[[hromosom 4 (čovjek)|hromosoma 4]] i [[hromosom 20 (čovjek)|hromosoma 20]].]]
U [[genetika|genetici]], '''hromosomska translokacija''' je [[hromosom]]ska abnormalnost prozrokovana međuhromosomskom reorganizacijom dijelova nehomolognih hromosoma. [[Gen]]ska uloga može nestati kada se premještanju pridružuju i dva odvojena gena, čija je pojava česta u [[rak|kanceroznim]] stanjima. To je otkriveno u [[citogenetika|citogenetičkim]] ili [[kariotip]]skim analizama pogođenih [[ćelije (biologija)|ćelija]].<ref>Ibrulj S., Haverić S., Haverić A. (2008): Citogenetičke metode – Primjena u medicini. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo,{{ISBN|978-9958-9344-5-2}}.</ref><ref>Hadžiselimović R., Pojskić N. (2005): Uvod u humanu imunogenetiku. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo, {{ISBN|9958-9344-3-4}}.</ref>
{{Glavni|Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011.}}
'''Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011. godine''' proveden je od 1. do 28. aprila [[2011]], prema stanju na dan 31. marta. Popis je proveden na temelju ''Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine'' (Narodne novine, broj 92/10).<ref name="Zakon">[http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2010_07_92_2587.html Zakon o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine]</ref>
Općina [[Maruševec]] je po Popisu stanovništva 2011. godine na površini od 50&nbsp;km<sup>2</sup> imala 6.381 stanovnika, što predstavlja 3,63% od ukupnog broja stanovnika [[Varaždinska županija|Varaždinska županije]], odnosno  0,15% od ukupnog broja stanovnika [[Hrvatska|Hrvatske]]. Gustoća naseljenosti u [[Maruševec|Maruševcu]] je 128 stanovnika/km<sup>2</sup>.<ref name="Popis_2011">[http://www.dzs.hr/ Zvanični rezultati popisa Državnog zavoda za statistiku]</ref>
== Rezultati ==
{{Taksokvir
|boja=lightblue
|naziv=Pentastomida<br>(Vremenski raspon:<br>Kesni [[kambrij]] – [[holocen|Sadašnjost]])
|slika= Linguatula.jpg
| slika_širina = 250px
| slika_opis = Odrasla ženka ''[[Linguatula serrata]]''
| regnum = [[Animalia]]
| phylum = [[Arthropoda]]
| subphylum = [[Crustacea]]
| classis = [[Maxillopoda]]
| subclassis = '''Pentastomida'''
| subclassis_authority = [[K. M. Diesing|Diesing]], 1836
| razdiba_rangovi = Redovi
| razdioba=
*[[Cephalobaenida]]
*[[Porocephalida]]
*[[Raillietiellida]]
*[[Reighardiida]]
}}
'''Pentastomida''' je zagonetna  skupina [[parazit]]skih [[rakovi|rakova]] poznatih kao '''jezičasti crvi''' ili '''jezičaste gliste''', zbog sličnosti vrsta roda ''Linguatula'' s [[jezik]]om [[kičmenjak]]a. Alternativna imena za Pentastomida uključuju '''Pentastoma''' (strogo ime roda), '''Linguatulida''' i '''Acanthotheca'''.
Poznato je oko 130 vrsta pentastomida; svi su [[obligatni parazit]]i s odgovarajućom degeneriranom anatomijom. Dužina odraslih jezičastih crva  varira od oko 1 do14 cm, a parazitiraju u [[organi za disanje|disajnom traktu]] [[vertebrata]].
{{Nedostaju izvori}}
{{Multiple image|direction=vertical|width=300|caption_align=center|border=none|header=Graphical evolution of pictographs|caption1={{zhc|c=日|l=Sunce}}|caption2={{zhc|c=山|l=planina}}|caption3={{zhc|c=象|l=slon}}|image1=Evo-rì.svg|image2=Evo-shān.svg|image3=Evo-xiàng.svg}}
'''Kinesko pismo''' je sistem [[znak]]ova, koji se koriste za pisanje riječi u [[kineski jezik|kineskom]] i [[japanski jezik|japanskom]] jeziku, ponekad i u [[korejski jezik|korejskom]], a prije i u [[vijetnamski jezik|vijetnamskom jeziku]].
{{Nedostaju izvori}}
{{Taksokvir | boja = lightblue
| naziv = Vrganj
| slika = Boletus edulis 2 2008.JPG
| slika_širina = 250px
| slika_opis = Boletus edulis
| regnum = [[Fungi]]
| phylum = [[Basidiomycota]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| ordo = [[Boletales]]
| familia = [[Boletaceae]]
| genus = ''[[Boletus]]''
| species = '''''B. edulis'''''
| dvoimeno = ''Boletus edulis''
| dvoimeno_autorstvo = [[Jean Baptiste François Pierre Bulliard|Bull.]]
}}
'''Vrganj''' ({{lat|Boletus edulis}}) je jestiva [[gljiva]] koja raste u bjelogoričnim i crnogoričnim šumama. Raste na proplancima i obično na [[Sunce|sunčanim]] obroncima prekrivenima [[Mahovina|mahovinom]]. Nalazi se u [[Evropa|Evropi]] od ljeta do jeseni. U [[Bosna i Hercegovina|Bosni i Hercegovini]] raste obično u hrastovim, brezovim, kao i mješovitim šumama do nadmorske visine do oko 1200 m. U Evropi također u borovim i mješovitim crnogoričnim šumama.
{{Nedostaju izvori}}
'''Pokémon sposobnost''' jest posebno svojstvo svake pojedine vrste Pokémona u Pokémon videoigrama. Početak korištenja Pokémon sposobnosti, kao i upoznavanje s njima, započelo je puštanjem igara ''[[Pokémon Ruby]]'' i ''[[Sapphire]]'' u prodaju, koje su bile namijenjene igranju na [[Game Boy Advance]] konzoli. Svaki Pokémon ima svoju sposobnost, a neke vrste Pokémona mogu imati jednu od moguće dvije Pokémon sposbnosti.
'''Alfa-1-sintrofin''' je [[protein]] koji je kod ljudi kodiran [[gen]]om '''SNTA1'''.<ref name="pmid8576247">{{cite journal | vauthors = Ahn AH, Freener CA, Gussoni E, Yoshida M, Ozawa 
E, Kunkel LM | title = The three human syntrophin genes are expressed in diverse tissues, have distinct chromosomal locations, and each bind to dystrophin and its relatives | journal = J Biol Chem | volume = 271 | issue = 5 | pages = 2724–30 | date = Mar 1996 | pmid = 8576247 | doi = 10.1074/jbc.271.5.2724 | doi-access = free }}</ref><ref name="pmid8612778">{{cite journal | vauthors = Castelló A, Brochériou V, Chafey P, Kahn A, Gilgenkrantz H | title = Characterization of the dystrophin-syntrophin interaction using the two-hybrid system in yeast | journal = FEBS Lett | volume = 383 | issue = 1–2 | pages = 124–8 | date = Jun 1996 | pmid = 8612778 | doi = 10.1016/0014-5793(96)00214-1| doi-access = free }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: SNTA1 syntrophin, alpha 1 (dystrophin-associated protein A1, 59kDa, acidic component)| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=6640}}</ref> Alfa-1 sintrofin je [[signal-adaptirajući protein]] i služi kao skela za različite signalne molekule. Alpha-1 sintrofin sadrži [[PDZ domen]], dva [[plekstrinski domen homologije|plekstrinska sistema homologije]] i 'jedinstveni sintrofin' domen.
'''U6 sn[[RNK]]-pridruženi Sm-oliki protein LSm5''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''LSM5'''.<ref name="pmid10369684">{{cite journal |vauthors=Salgado-Garrido J, Bragado-Nilsson E, Kandels-Lewis S, Seraphin B | title = Sm and Sm-like proteins assemble in two related complexes of deep evolutionary origin | journal = EMBO J | volume = 18 | issue = 12 | pages = 3451–62 |date=Aug 1999 | pmid = 10369684 | pmc = 1171424 | doi = 10.1093/emboj/18.12.3451 }}</ref><ref name="pmid12515382">{{cite journal |vauthors=Ingelfinger D, Arndt-Jovin DJ, Luhrmann R, Achsel T | title = The human LSm1-7 proteins colocalize with the mRNA-degrading enzymes Dcp1/2 and Xrnl in distinct cytoplasmic foci | journal = RNA | volume = 8 | issue = 12 | pages = 1489–501 |date=Jan 2003 | pmid = 12515382 | pmc = 1370355 | doi =  10.1017/S1355838202021726| doi-broken-date = 31. 5. 2021 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: LSM5 LSM5 homolog, U6 small nuclear RNA associated (S. cerevisiae)| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=23658}}</ref>
'''Protein Dom3Z''' jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''DOM3Z'''.<ref name="pmid9799600">{{cite journal | vauthors = Yang Z, Shen L, Dangel AW, Wu LC, Yu CY | title = Four ubiquitously expressed genes, RD (D6S45)-SKI2W (SKIV2L)-DOM3Z-RP1 (D6S60E), are present between complement component genes factor B and C4 in the class III region of the HLA | journal = Genomics | volume = 53 | issue = 3 | pages = 338–47 |date=Dec 1998 | pmid = 9799600 | doi = 10.1006/geno.1998.5499 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: DOM3Z dom-3 homolog Z (C. elegans)| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=1797}}</ref>
{{Nedostaju izvori}}, [[Tajvan]]. Originalna verzija bila je crno-bijela; nacrtao mongolski slikar pod nadzorom Kublai Khana i naručio ga 1278.]]
'''Džingis kan''' (1162. – 18. augusta 1227.) rođen kao '''Temudžin''', bio je osnivač i [[kagan|veliki kan]] (car) [[Mongolsko carstvo|Mongolskog carstva]], koje je postalo [[Najveća carstva svijeta|najveće kontinentalno carstvo]] u historiji nakon njegove smrti.
'''Andrija''' (prva pol. 13. vijeka — oko 1250) bio je [[hum]]ski [[knez]].<ref>{{Cite book|last=Kožar|first=Dr. Azem|url=https://spomenici-sa.ba/wp-content/uploads/2022/08/Balta-Ko%C5%BEar-historijske-znanosti-i-arhivistika-2004-Arhiv.pdf|title=Pomocne historijske znanosti i arhivistika|last2=Dr. Balta|first2=Ivan|page=46}}</ref>
{{Nedostaju izvori}}
 [[Španija]]
  |ImeSrednjegNivoaVlasti  = Regija
  |SrednjiNivoVlasti       = [[Andaluzija]]
  |Općina                  = 
  |Stanovništvo            = 576725
  |StanovništvoGodina      = 2007
  |StanovništvoUrban       = 
  |StanovništvoUrbanGodina = 
  |StanovništvoMetro       = 
  |StanovništvoMetroGodina = 
  |StanovništvoProcjena    = 
  |StanovništvoGodina2     = 
  |Površina                = 385.5
  |Nadmorska visina        = 
  |Pozivni broj            = 
  |Poštanski broj          = 
  |Registarska oznaka      = 
  |VrstaNaselja            = 
  |Načelnik                = 
  |NačelnikIzabran         = 
  |NačelnikTitula          = 
  |NačelnikStranka         = 
  |Web                     = www.malaga.eu
  |Slika                   = Spain Andalusia Malaga BW 2015-10-24 15-29-44 1.jpg
  |SlikaInfo               = 
}}
'''Málaga''' je lučki grad u [[Andaluzija|Andaluziji]], južnom dijelu [[Španija|Španije]] na obalama [[Sredozemno more|Sredozemnog mora]].
'']]
'''Cvijet''' je reproduktivni organ [[biljka|biljaka]] [[cvjetnica]] (''[[Magnoliophyta]]''), preobraženi izdanak. Sadrži reproduktivne organe biljke, a jedna od funkcija mu je da proizvodi [[sjeme]]. Nakon oplodnje, dijelovi cvijeta se razvijaju u [[plod]]. Kod viših biljaka sjemenke služe za razvoj sljedeće generacije potomaka, kao primarni način razmnožavanja određene biljne vrste.<ref>{{cite book|last=Simpson|first=Michael G.|title=Plant Systematics|year=2011|publisher=Academic Press|isbn=0-08-051404-9|url=https://books.google.com/books?id=Ia2eIPVksMMC|ref=harv}}</ref><ref>{{cite book |last=Dahlgren |first=R.M. |last2=Clifford |first2=H.T. |last3=Yeo |first3=P.F. |title=The families of the monocotyledons |year=2010
 |publisher=Springer-Verlag |location=Berlin|url=https://books.google.com/books?id=3iGndTFY0skC|isbn= 978-3-642-64903-5| access-date=10. 2. 2014|ref=harv}}</ref>
'''Londonska škola ekonomije i političkih nauka''' ('''LSE''' ili '''LSE''') je [[Javni univerzitet|javni]] [[istraživački univerzitet]]  koji se nalazi u [[London|Londonu, Engleska]], i [[Konstitutivni koledž|sastavni je koledž]] federalnog [[Univerzitet u Londonu|Univerziteta u Londonu]]. Osnovan 1895. godine od strane članova [[Fabijansko društvo|Fabian Society]] [[Sidney Webb, 1. baron Passfield|Sidney Webba]], [[Beatrice Webb]], [[Graham Wallas]] i [[George Bernard Shaw]], LSE se pridružio Univerzitetu u Londonu 1900. godine i uspostavio prve kurseve pod okriljem univerziteta 1901.<ref>{{Cite web|url=http://www.lse.ac.uk/aboutLSE/meetTheDirector/pdf/LSEHistory.pdf|title=Beginnings : LSE : The Founders|website=Lse.ac.uk|archive-url=https://web.archive.org/web/20141212153905/http://www.lse.ac.uk/aboutlse/meetthedirector/pdf/lsehistory.pdf|archive-date=12. 12. 2014|access-date=18. 1. 2016}}</ref> LSE je počeo dodjeljivati svoje diplome u svoje ime 2008. godine,<ref name="AcademicDress">{{Cite web|url=https://info.lse.ac.uk/current-students/graduating-from-lse/ceremony-academic-dress|title=Academic dress|website=The London School of Economics and Political Science|publisher=LSE|access-date=21. 5. 2021|quote=Since the granting of its own degree awarding powers in July 2008, students have worn LSE-specific gowns}}</ref> prije čega je dodijelio diplome Univerziteta u Londonu.
'''Neokarakterizirani protein [[otvoreni okvir čitanja|otvoreniog okvira čitanja]] 89 [[hromosom 6|hromosoma 6]]''' (C6orf89) jest [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''C6orf89'''.<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: C6orf89 chromosome 6 open reading frame 89| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=221477| access-date = }}</ref>
'''Lokus imunoglobulinskog teškog lanca''', znan i kao '''IGH''', je regija ljudskog  [[hromosom 14|hromosoma 14]] koja sadrži [[gen]] za [[imunoglobulin|teške lance]] ljudskih [[antitijela]] (ili [[imunoglobulin]]a).<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: IGH immunoglobulin heavy locus| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=3492}}</ref>
{{kvantna mehanika}}
U [[atomska fizika|atomskoj, molekulskoj i optičkoj fizici]] i [[kvantna hemija|kvantnoj hemiji]], '''molekulski hamiltonijan''' je [[Hamiltonijan (kvantna mehanika)|hamiltonovski]] operator koji predstavlja [[energija|energiju]] [[elektron]]a i [[Atomsko jezgro|jezgra]] u [[molekula]]ma. Ovaj operator i pridružena [[Schrödingerova jednadžba]] imaju centralnu ulogu u [[računarska hemija|računarskoj hemiji]] i [[računarska fizika|računarskoj fizici]] za izračunavanje svojstava molekula i agregata molekula, kao što je [[toplotna provodljivost]], [[specifična toplota]], [[električna provodljivost]], [[optika|optička]] i [[magnetizam|magnetna svojstva]] i [[Reaktivnost (hemija)|reaktivnost]].
'''[[Zastava]] [[Senegal]]a''' je usvojena [[20. august]]a 1960. Na zastavi se nalaze [[Panafrikanizam|panafričke]] boje raspoređene u tri jednake vertikalne pruge. Na sredini se nalazi [[zvijezda petokraka]].
Zastava kao svoje porijeklo ima zastavu bivše [[Malijska Federacija|Malijske Federacije]], koja je također imala istu pozadinu sa crnom sa središnjim prikazom ljudske figure u [[Crna|crnoj boji]] poznate kao [[Kanaga (maska)|kanaga]] (ritualna maska). Senegal je zadržao zeleno-žuto-crvenu zastavu, ali je kanagu zamijenio zelenom zvijezdom. Zelena boja na prvoj pruzi i zvijezda u sredini zastave kod senegalskih muslimana smatra se bojom [[Muhammed|proroka Muhammeda]], dok se kod [[Kršćanstvo|hrišćana]] smatra simbolom nade, a kod [[Animizam|animista]] simbol plodnosti, dok [[žuta]] označava prirodna bogatstva i bogatstvo koje potječe od rada. Crvena podsjeća na borbu za nezavisnost, život i [[socijalizam]]. Te tri [[Panafrikanizam|panafričke]] boje koristile su pojedine političke stranke u Senegalu 1950-ih, a usvojile su ih i mnoge obližnje zemlje za svoje nacionalne zastave, među kojima su: [[Benin]], [[Gvineja]], [[Gana]], [[Kamerun]] i druge.<ref>{{Cite web|url= https://www.britannica.com/topic/flag-of-Senegal|title=''Flag of Senegal''|work= britannica.com|access-date= 22. 2. 2022}}</ref>
'''Potocki-Shafferov sindrom''' (PSS), također poznat kao '''sindrom DEFECT11''' ili '''sindrom delecije [[hromosom 11|11p11.2]]''',<ref name=omim>{{OMIM|601224}}</ref> je rijedak [[sindrom kontinuiranog gena]] koji je posljedica [[delecija (genetika)|mikrodelecija]] odjeljka 11.2 na [[hromosom|kratkom kraku]] [[hromosom]]a [[hromosom]]a [[hromosom 11|11]] (11p11. 2). Sindrom je dobio ime po dr. [[Lorraine Potocki|Lorraini (Lori) Potocki]] i Dr. Lisi Shaffer koje su otkrile deleciju na hromosomu 11 i proučavalejene  uticaje.<ref name=":1">{{Cite journal|last1=Potocki|first1=L.|last2=Shaffer|first2=L. G.|date=29. 3. 1996|title=Interstitial deletion of 11(p11.2p12): a newly described contiguous gene deletion syndrome involving the gene for hereditary multiple exostoses (EXT2)|journal=American Journal of Medical Genetics|volume=62|issue=3|pages=319–325|doi=10.1002/(SICI)1096-8628(19960329)62:3<319::AID-AJMG22>3.0.CO;2-M|issn=0148-7299|pmid=8882796}}</ref>
'''Mahuna''' ([[latinski jezik|lat.]] ''legumen'') je oblik [[pojedinačni plodovi|pojedinačnih]], [[pucajući plod|pucajućih]] [[plod]]ova. Ovakvi plodovi otvaraju se pucajući na dva uzdužna šava, „trbušnog“ i „leđnog“. Kao i [[miješak (plod)|miješak]], nastaje od jednog [[plodni listić|oplodnog listića]]. Tipska mahuna je duguljasta, čija veličina zavisi od broja [[sjeme]]nki na trbušnom šavu (kao naprimjer mahune vrste ''[[Laburnum vulgare]]''). Ima i znatno izmijenjenih mahuna u odnosu na tipsku. Takve mahune su: 
*naduvena, 
*spljoštena,
*brojaničasta, 
*uvijena, i 
*sabljasta mahuna.
'''''This War of Mine''''' ({{bs|Ovaj moj rat}}) jeste ratna videoigra preživljavanja koju je napravila firma [[11 bit studios]]<ref name="PCGamer_WarOfMine">{{cite web|url=http://www.pcgamer.com/2014/03/14/survive-the-horrors-of-war-as-a-civilian-in-this-war-of-mine/|title=Survive the horrors of war as a civilian in This War of Mine|last=Maiberg|first=Emanuel|publisher=[[PC Gamer]]|date=14. 3. 2014|access-date=15. 3. 2014}}</ref>, zasnovana na [[Opsada Sarajeva|opsadi Sarajeva]].
ska vrpca od spleta [[hifa]] ključna je za proces saprotrofne ishrane, a koristi se za unos organske materije ćelijski membranu.<br> Mreža hifa naziva se [[micelij]], što je temeljno za ishranu gljiva.]]
'''Saprotrofna ishrana''' ili '''lizotrofna ishrana''' je proces [[Hemotrof|hemoheterotrofnog]] [[vanćelijsko varenje|vanćeliskog varenja]] uključenog u obradu propadajućeg (mrtvoe ili otpadne) [[organska materija|organske materije]]. Javlja se kod '''saprotrofita''', a najčešće je povezan sa [[gljiva|gljivicama]] (naprimjer roda ''[[Mucor]]'') i [[bakterija]]ma tla. Saprotrofne mikroskopske gljive ponekad se nazivaju '''saprobi'''; saprotrofne biljke ili [[mikrobiom|bakterijska flora]] nazivaju se '''saprofiti''' ''sapro''- +  -''fite'' = truhli materijal + biljka), iako se sada vjeruje da su sve biljke za koje se prije mislilo da su saprotrofne u stvari [[mikoheterotrofija|paraziti mikroskopskih gljivica]] ili drugih biljaka. Proces se najčešće olakšava [[aktivni transport|aktivnim transportom]]] takvih materijala putem [[endocitoza|endocitoze]] u unutrašnjosti micelija i njegovoih sastavnih dijelova, [[hifa]].<ref name="advanced_biology_principles_1">{{harvtxt|Clegg|Mackean|2006|p=296}} states the purpose of saprotrophs and their internal nutrition, as well as the main two types of fungi that are most often referred to, as well as describes, visually, the process of saprotrophic nutrition through a diagram of hyphae, referring to the Rhizobium on damp, stale whole-meal bread or rotting fruit.</ref>
{{Nedostaju izvori}}
{{IPnačini}}
'''IP protokol verzija 4''', ili kraće '''IPv4''' je najrašireniji [[Internet protokol|IP protokol]] na [[Internet]]u. Pojedine verzije IP protokola se razlikuju po načinu adresiranja, izgledu zaglavlja paketa ali i brojnim drugim detaljima. Najvažnija karakteristika IPv4 protokola je da koristi 32-bitnu [[IP adresa|IP adresu]], tj. propisana dužina svake IP adrese u ovoj verziji protokola je 32 [[Bit|bita]].
'''Protein [[cinkov prst|cinkovog prsta]]  91, [[miš]]ji [[homolog]] transkripcijske jedinice cilijskog neurotrofnog faktora ''', znan i kao  '''ZFP91-CNTF''',  je ljudski  [[gen]].<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: ZFP91-CNTF zinc finger protein 91 homolog (mouse), ciliary neurotrophic factor transcription unit| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=386607}}</ref>
'''[[Membranski protein]] POM pora [[jedarna membrana|jedrove ovojnice]]  121''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''POM121'''.<ref name="pmid8335683">{{cite journal | vauthors = Hallberg E, Wozniak RW, Blobel G | title = An integral membrane protein of the pore membrane domain of the nuclear envelope contains a nucleoporin-like region | journal = J Cell Biol | volume = 122 | issue = 3 | pages = 513–21 |date=Aug 1993 | pmid = 8335683 | pmc = 2119659 | doi =10.1083/jcb.122.3.513  }}</ref><ref name="pmid9734811">{{cite journal | vauthors = Ishikawa K, Nagase T, Suyama M, Miyajima N, Tanaka A, Kotani H, Nomura N, Ohara O | title = Prediction of the coding sequences of unidentified human genes. X. The complete sequences of 100 new cDNA clones from brain which can code for large proteins in vitro | journal = DNA Res | volume = 5 | issue = 3 | pages = 169–76 |date=Dec 1998 | pmid = 9734811 | doi =10.1093/dnares/5.3.169  | doi-access = free }}</ref><ref name="pmid17900573">{{cite journal | vauthors = Funakoshi T, Maeshima K, Yahata K, Sugano S, Imamoto F, Imamoto N | title = Two distinct human POM121 genes: requirement for the formation of nuclear pore complexes | journal = FEBS Lett | volume = 581 | issue = 25 | pages = 4910–6 |date=Oct 2007 | pmid = 17900573 | doi = 10.1016/j.febslet.2007.09.021 | s2cid = 12819086 | doi-access = free }}</ref> Opisane su [[Alternativna prerada|alternativno prerađene]] [[varijante transkripta]] koje kodiraju različite [[izoforme]] proteina, ali je utvrđena priroda cijele dužine samo jedne.<ref name="entrez"/>
'''Kosovski balet''' osnovan je 1972. godine. Od osnivanja baleta postojale su dvije glavne generacije kompanije. Poznati su kao "Prva generacija" i "Druga generacija", koja je i ujedno poznata kao i nova generacija. U prvoj generaciji su članovi osnivačkog Kosovskog baleta, koji su nastupili sa kompanijom. U drugoj generaciji su grupa plesača, koji su trenirali sa Ahetom Brahijmajem za reformu kosovskog baleta nakon Jugoslavenskih ratova.
{{Prijevod}}
{{Nedostaju izvori}}
'''Luj XVI'''<ref>{{Cite web|url=https://www.britannica.com/biography/Louis-XVI|title=Louis XVI {{!}} Biography, Reign, Execution, & Facts {{!}} Britannica|date=30. 6. 2023|website=www.britannica.com|language=en|access-date=3. 8. 2023}}</ref> ({{Jez-fr|Louis XVI}}; 23. august 1754 – 21. januar 1793) bio je [[Spisak francuskih kraljeva|kralj Francuske]] od 1774. do 1792. [[Giljotina|Giljotiniran]] je 21. januara 1793. godine. Njegov otac, [[Luj, delfin Francuske]], je bio sin i [[prijestolonasljednik]] francuskog kralja [[Luj XV, kralj Francuske|Luja XV]], ali je njegov otac umro 1765. godine pa je Luj naslijedio djeda 1774. godine. Početak njegove vladavine je obilježen pokušajima reformiranja Francuske u skladu sa [[Prosvjetiteljski apsolutizam|prosvjetiteljskim]] idealima. Oni su uključivali ukidanje [[Kmetstvo|kmetstva]] i povećanje [[Versajski edikt|tolerancije prema nekatolicima]]. [[Francusko plemstvo]] je reagiralo na predložene reforme neprijateljstvom i uspješno se protivilo njihovoj realizaciji.