mteb/WikiClusteringP2P.v2 huggingface dataset:
'''Protein 2 [[cinkov prst|cinkovog prsta]] i [[homeoboks]]ova''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''ZHX2'''.<ref name="pmid10048485">{{cite journal |vauthors=Nagase T, Ishikawa K, Suyama M, Kikuno R, Hirosawa M, Miyajima N, Tanaka A, Kotani H, Nomura N, Ohara O | title = Prediction of the coding sequences of unidentified human genes. XII. The complete sequences of 100 new cDNA clones from brain which code for large proteins in vitro | journal = DNA Res | volume = 5 | issue = 6 | pages = 355–64 |date=maj 1999 | pmid = 10048485 | doi =10.1093/dnares/5.6.355  | doi-access = free }}</ref><ref name="pmid12741956">{{cite journal |vauthors=Kawata H, Yamada K, Shou Z, Mizutani T, Yazawa T, Yoshino M, Sekiguchi T, Kajitani T, Miyamoto K | title = Zinc-fingers and homeoboxes (ZHX) 2, a novel member of the ZHX family, functions as a transcriptional repressor | journal = Biochem J | volume = 373 | issue = Pt 3 | pages = 747–57 |date=Jul 2003 | pmid = 12741956 | pmc = 1223552 | doi = 10.1042/BJ20030171 }}</ref><ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: ZHX2 zinc fingers and homeoboxes 2| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=22882}}</ref>
'''Bölkow Bo 105''' ('''MBB Bo 105''') je lagani, dvomotorni, višenamjenski [[helikopter]] koji je počela proizvoditi kompanija [[Bölkow]] u [[Štutgart]]u, [[Njemačka]]. Proizvodnju je nastavila kompanija [[Messerschmitt-Bölkow-Blohm]], koja je postala članica [[Eucopter]]a od 1991. Eucopter je nastavio proizvodnju do 2001. godine, nakon čega je prozvodna linija zamjenjena helikopterom [[Eurocopter EC 135]]. Proizvedeno je preko 1.500 ovih helikoptera.<ref>{{Cite web |url=http://www.eads.com/1024/en/eads/history/airhist/1970_today/bo105_1971.html |title=Arhivirana kopija |access-date=20. 6. 2008 |archive-url=https://web.archive.org/web/20070929110626/http://www.eads.com/1024/en/eads/history/airhist/1970_today/bo105_1971.html |archive-date=29. 9. 2007 |url-status=dead }}</ref> Države koje koriste ovaj helikopter kao primarni su [[Njemačka]], [[Holandija]] i [[Španija]].
'''Darovnica knezu Vukoslavu''' je dokument kojim [[Stjepan I Kotromanić]] i njegov brat [[Vladislav Kotromanić|Vladislav]] daruju kneza [[Vukoslav Hrvatinić|Vukoslava]], sina ključkoga kneza [[Hrvatin Stjepanić|Hrvatina]], kao nagradu za to što se iznevjerio ''hrvatskom gospodinu'', dakle Bribircima i prešao na njihovu stranu. Vladislav je dobio na dar dvije župe, Banicu i Vrbanju sa dva grada, [[Ključ]] i [[Kotor Varoš|Kotor]], a sam je bio obavezan vojnički pomagati bana.
{{Nedostaju izvori}}
{{Taksokvir | boja = lightgreen
| naziv = Grejpfrut
| slika = Pomelos_-_Grapefruits.jpg
| slika_širina = 245px
| slika_opis = Grejpfrut
| regnum = [[Biljke|Plantae]]
| divisio = [[Cvjetnice|Magnoliophyta]]
| class = [[Magnoliopsida]]
| ordo = [[Sapindales]]
| familia = [[Rutaceae]]
| genus = '''Citrus'''
| razdioba_stepen = Vrste
| razdioba = <center>'''''Citrus x paradisi''''' - grejpfrut</center>
}}
'''Signalna peptidna peptidaza 3''', znana i kao '''UNQ1887''', je ljudski [[gen]].<ref name="entrez">{{cite web | title = Entrez Gene: UNQ1887 signal peptide peptidase 3| url = https://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=121665| access-date = }}</ref>
'''Opsada Sagunta''' je bitka koja se dogodila 219. godine p.n.e. između [[Puni|Kartaginjana]] i stanovnika Sagunta. Bitka se desila kod današnjeg grada [[Sagunto|Sagunta]], u pokrajini Valencia, u [[Španija|Španiji]]. Bitka se danas uglavnom pamti kao događaj koji je pokrenuo jedan od najvažnijih [[Antika|antičkih]] ratova, [[Drugi punski rat]].
}}
'''Dihidroksiaceton fosfat''' (DHAP) je biohemijski spoj koje učestvuje u mnogim reakcijama, od [[Calvinov ciklus|Calvinovog ciklusa]] kod biljaka do [[eter]]-[[lipid]]skog biosintetskog procesa kod [[protozoa|protozoe]] ''Leishmania mexicana''. Glavna biohemijska uloga joj je u [[glikoliza|glikoliznom]] [[Metabolički put|metaboličkom putu]]. DHAP se u nekim starijim izvorima pominje i kao [[gliceron fosfat]]. 
== DHAP u procesu glikolize ==
Dihidroksiaceton fosfat je dio [[metabolički put|metaboličkog puta]] [[glikoliza|glikolize]], kao jedan od dva produkta razlaganja [[fruktoza 1,6-fosfat]]a, zajedno sa [[gliceraldehid 3-fosfat]]om. Oba se brzo i reverzibilno izomeriziraju u gliceraldehid 3-fosfat.<ref>Hunter G. K. (2000): Vital Forces. The discovery of the molecular basis of life. Academic Press, London 2000, {{ISBN|0-12-361811-8}}.</ref><ref>Nelson D. L., Cox M. M. (2013): Lehninger Principles of Biochemistry. W. H. Freeman and Co., {{ISBN|978-1-4641-0962-1}}.</ref><ref>Hall J. E., Guyton A. C. (2006): Textbook of medical physiology, 11th edition. Elsevier Saunders, St. Louis, Mo, {{ISBN|0-7216-0240-1}}.</ref>
'''Urobilin''' ili '''urohrom'''  je – po hemijskom učinku – primarno odgovoran za  žutu boju  [[urin]]a.  To je linearni  [[pirol|tetrapirolski]] spoj  koji je, skupa sa srodnim [[urobilinogen]]om, are [[Hem|degradacijski proizvod]] cikličnog tetrapirola [[hem]]a.<ref name="Sofradzija">{{cite book|author=Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. |year= 2004|title= Biologija 1.|publisher= Svjetlost, Sarajevo|isbn=9958-10-686-8}}</ref><ref name="Medical Physiology">Guyton, A.C. & Hall, J.E. (2006) ''Textbook of Medical Physiology'' (11th ed.) Philadelphia: Elsevier Saunder {{ISBN|0-7216-0240-1}}</ref><ref name="Međedović">{{cite book|author=Međedović S., Maslić E., Hadžiselimović R.|year=2002|title=Biologija 2. |publisher=Svjetlost, Sarajevo|isbn=9958-10-222-6}}</ref>
{{Taksokvir 
| boja = lightgreen
| naziv = Podbjel
| slika = Illustration_Tussilago_farfara0.jpg
| slika_širina = 250px
| slika_opis = Podbjel
| regnum = [[Biljke|Plantae]]
| ordo = [[Asterales]]
| familia = [[Asteraceae]]
| genus = ''Tussilago''
| species = '''''T. farfara'''''
| dvoimeno = ''Tussilago farfara''
| dvoimeno_autorstvo = [[Carolus Linnaeus|L.]]
}}
'''Podbjel''', ([[Latinski jezik|lat.]] ''Tussilago farfara''), ostala imena: bjelokopitnjak, konjsko kopito, lepuh, lepuk, podbjelek, podbilj. Višegodišnja je biljka iz porodice [[Asteraceae]]. Cvjeta na samom kraju zime ili u rano proljeće. Jedan je od prvih proljetnih cvjetova i može se pojaviti već u februaru i cvjetati sve do aprila.
{{Nedostaju izvori}}
{{Alžirski masakri 1997}}
'''Masakr u Haouch Khemistiju''' se dogodio prije zore [[22. april]]a [[1997]]. u [[alžir]]skom selu [[Haouch Mokhfi Khemisti]] (također poznatom kao Boughelef Khemisti, Haouch Boughlef-Khemisti, Haouch Boukhelef-Khemisti, Haouch Boughfi el-Khemisti, Haouch Boughelaf ili Haouch Khmisti Bougara), oko 25 km južno od grada [[Alžir (grad)|Alžira]] u blizini [[Bougara|Bougare]]. 93 seljana je ubijeno u roku od 3 sata. Slijedeći dan se dogodio [[masakr u Omaria|maskar u Omariji]] u blizini [[Medea|Medee]].
'''Elizabeta od Poljske''' ([[poljska|poljski]]: '''Elżbieta Łokietkówna''')poznata kao Elizabeta Pjast ili Elizabeta Lokitiotek ([[1305]] – [[29]].  [[decembar ]] 1380) je bila ugarska kraljica kao supruga [[Karlo Robert|Karla Roberta Anžujskog]]. Njen sin Ludovik joj je dao Poljsku na upravu. Elizabeta je vladala Poljskom do svoje smrti. Njen sin je bio '''[[Ludovik I, kralj Ugarske|Ludovik I Veliki]]'''.
=== Djeca ===
Elizabeta i Kralo su imali šest sinova i dvije kćeri :
{{Nedostaju izvori}}
 [[Rusija]]
| upravni_oblik                  = [[Ruske republike|Republika]]
| službeni_jezik                 = [[ruski jezik|ruski]], [[kalmički jezik|kalmički]]
| glavni_grad                    = [[Elista]]
| vladar                         = [[Kirsan Ilyumzhinov]]
| titula_vladara                 = Predsjednik
| površina                       = 76100
| stanovnika                     = 292410
| pozivni_broj                   = 
| web                            = www.kalm.ru
| komentar                       = 
|}}
{{biomi}}
[[datoteka:Ecozones.svg|thumb|450px|Šest od osam biogeografskih carstava
{{legend|#a6b866|[[Nearktičko carstvo|Nearktik]] }}
{{legend|#b75a5a|[[Palearktičko carstvo|Palearktik]]}}
{{legend|#7188a5|[[Afrotropsko carstvo|Afrotropik]]}}
{{legend|#c09551|[[Indomalajsko carstvo|Indomalajsko]]}}
{{legend|#d78637|[[Australsko carstvo|Australazija]] }}
{{legend|#a18fa4|[[Neotropsko carstvo|Neotropik]]}}
{{legend|#f9f9f9|[[Okeanijsko carstvo|Okeanija]] i [[Antarktičko carstvo|Antarktik]]: neprikazane ekozone.}}]]
'''Biogeografsko carstvo''' ili '''ekozona''' je najšira [[biogeografija|biogeografska]] jedinica zemaljske površine, zasnovana na obrascima distribucije [[kopnene biljke|kopnenih organizama]]. Podijeljeni su u [[ekoregion]]e, koji su klasificirani na temelju njihovih [[biom]]a ili tipova [[staništa]].
'''Pećina Šalenta''' jednostavni je speleološki objekat i nalazi se na kraju sela [[Jaruške Gornje]], iznad rijeke [[Turija (rijeka)|Turije]], u općini [[Lukavac]]. Dužina pećine iznosi 44,8 metara, ulaz je visok 2,5, a širok 2 metra.<ref>{{cite book |last1=Husanović |first1=Miralem |title=Pećine sjeveroistočne Bosne = Caves of Northeastern Bosnia |date=2019 |publisher=Centar za krš i speleologiju |location=Sarajevo |isbn=978-9926-8278-3-0}}</ref>
.]]
'''Kavitacija''' ([[Latinski jezik|lat.]]: ''cavitas, cavum''; [[bosanski jezik|bs.]]: "pećina, šuplja prostorija") ) je efekat kod cijevi ili lopatica pumpi, [[turbina]], propelera itd. prilikom čega se oslobađaju mjehurići [[vazduh]]a. <ref name="physik">[http://www.physik3.gwdg.de/~pkoch/AWG/kavitation.html "Einführung in die Kavitation"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150725032609/http://www.physik3.gwdg.de/~pkoch/AWG/kavitation.html |date=25 Juli 2015 }}''[[Univerzitet u Göttingenu]]'', pristupljeno 4.8.2015 {{de simbol}}</ref>
}}
'''Arabinoza''' je [[Pentoza|aldopentoza]] ([[monosaharid]]ni [[šećer]]) koji sadrži pet [[atom]]a [[ugljik]]a, kao i [[aldehid]]nu (CHO) [[Funkcijska grupa|funkcijsku grupu]].<ref>Hunter G. K. (2000): Vital forces. The discovery of the molecular basis of life. Academic Press, London 2000, {{ISBN|0-12-361811-8}}.</ref><ref>Nelson D. L., Cox M. M. (2013): Lehninger Principles of Biochemistry. W. H. Freeman and Co., {{ISBN|978-1-4641-0962-1}}.</ref>
Zbog načina [[Biosinteza|biosinteze]], većina prirodnih saharida ima "<small>D</small>"-formu. Drugim riječima, oni su strukturno jednaki [[Gliceraldehid|<small>D</small>-gliceraldehidima]]. Pri označavanju [[šećer]]a, D/L nomenklatura se ne odnosi na molekulske osobine [[Optička rotacija|optičke rotacije]] nego na njihovu strukturnu analogiju sa [[gliceraldehid]]om. Međutim, <small>L</small>-arabinoza je rasprostranjenija u prirodi od <small>D</small>-forme. Nalazi se kao komponenta [[Biopolimeri|biopolimera]] kao što su [[hemiceluloza]] i [[pektin]]. [[Operon L-arabinoze]] je veoma značajan u [[Molekularna biologija|molekularnoj biologiji]] i [[Genetičko inženjerstvo|genetičkom inženjerstvu]].
{{Nedostaju izvori}}
'''Virtuelna realnost''' ({{jez-en|virtual reality}}, '''VR'''), jeste izraz koji se odnosi na [[računar]]ski simulirana okruženja, koja mogu oponašati stvarni svijet, kao i zamišljene svjetove. Trenutno, većina okruženja u prividnoj stvarnosti su prvenstveno [[Oko|vizuelna]] iskustva, prikazana ili na [[računar]]skom ekranu, ili preko posebnih stereoskopskih ekrana, ali neke simulacije uključuju dodatne [[senzor]]ske [[Informacija|informacije]], naprimjer [[zvuk]] preko zvučnika ili slušalica.
.]]
'''Mehko tkivo''' – u [[anatomija|anatomiji]] – uključuje  [[Tkivo|tkiva]]  koja povezuju, podržavaju ili okružuju druge tjelesne strukture  i [[organ]]e, osimm [[tvrdo tkivo|tvrdog tkiva]], kao što su [[kost]]i. Mehka  tkiva uključuju [[tetiva (anatomija)|tetive]], [[ligament]]e, [[fascije]], [[koža|kožu]], [[Vlakneno vezivno tkivo|vlaknasta tkiva]], [[masti]] i [[sinovijalna membrana|sinovijalne membrana]] (koji su [[vezivno tkivo]]), te [[mišić]]e, [[živac|živce]]  i [[krvni sud|krvne sudove]] (koji nisu vezivno tkivo)<ref>[http://www.cancer.gov/dictionary?CdrID=45882 Definition] atNational Cancer Institute</ref><ref name="Sofradzija">{{cite book|author=Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. |year= 2004|title= Biologija 1.|publisher= Svjetlost, Sarajevo|isbn=9958-10-686-8}}</ref><ref name="Medical Physiology">Guyton, A.C. & Hall, J.E. (2006) ''Textbook of Medical Physiology'' (11th ed.) Philadelphia: Elsevier Saunder {{ISBN|0-7216-0240-1}}</ref><ref name="Međedović">{{cite book|author=Međedović S., Maslić E., Hadžiselimović R.|year=2002|title=Biologija 2. |publisher=Svjetlost, Sarajevo|isbn=9958-10-222-6}}</ref>
'''Protok''' u [[Hidrologija|hidrologiji]] predstavlja [[volumni protok]] vode koji u određenom [[Vrijeme (fizika)|vremenskom razdoblju]] proteče kroz određenu [[površina|površinu]] [[Poprečni presjek (geometrija)|poprečnog presjeka]].<ref>Buchanan, T.J. and Somers, W.P., 1969, Discharge Measurements at Gaging Stations: U.S. Geological Survey Techniques of Water-Resources Investigations, Book 3, Chapter A8, p. 1.</ref> Osim količine vode u protok se ubraja i sve vrste čestica koje se nalaze u vodi kao što su suspendovane čvrste supstance, rastvorene hemikalije ili biološki materijal.
'''Šafijski mezheb''' {{jez-ar|شَافِعِي}} jest jedna od četiri pravne škole ([[mezheb]]a) u [[Suniti|sunitskom]] [[islam]]u.{{sfn|Hallaq|2009|p=31}}{{sfn|Saeed|2008|p=17}} Osnivač ove škole je bio [[Imam Šafija]], "otac muslimanske jurisprudencije",<ref name=":2" /> u ranom 9. stoljeću.{{sfn|Ramadan |2006|p=27–77}}{{sfn|Kamali|2008|p=77}}<ref name=":2">{{Cite web |title=Abū ʿAbd Allāh ash-Shāfiʿī |url=https://www.britannica.com/biography/Abu-Abd-Allah-ash-Shafii |access-date= |website=Encyclopaedia Britannica |language=}}</ref>
koja je poslana u [[svemir]]]]
'''Žena''' je [[Odrasli|odraslo]] [[Čovjek|ljudsko biće]] [[Ženka|ženskog spola]].<ref name="Mosby">{{cite book|vauthors =Mosby|title =Mosby's Pocket Dictionary of Medicine, Nursing & Health Professions - E-Book|isbn =978-0323066044|publisher=[[Elsevier Health Sciences]]|year=2009|page=1453|url=https://books.google.com/books?id=_QGaoiFCIDMC&pg=PA1453}}</ref><ref name="Venes">{{cite book|vauthors =Venes D|title =Taber's Cyclopedic Medical Dictionary|isbn =978-0803659407|publisher=[[F. A. Davis Company|F.A. Davis]]|year=2017|page=2539|url=https://books.google.com/books?id=OA37DQAAQBAJ&pg=PA2539}}</ref>  Odrastanje žene period je u životu svake žene iz kojega ona prelazi iz djevojčice u odraslu osobu,<ref>{{cite web |title=Definition of girl noun |url=https://www.oxfordlearnersdictionaries.com/definition/english/girl?q=girl |website=Oxford learner's Dictionary}}</ref> barem na tjelesni način. Žena taj period započinje menstruacijom. Izraz žena može se koristiti općenito u bilo kojem dobu njenog života, ili konkretnije kada se želi naznačiti dob i razlučiti je od mlade žene, djevojke ili cure. U današnjem vremenu, izraz djevojka se također koristi i za neudanu ženu. U nekim oblicima izraz djevojka se može odnositi i na odraslu ženu u svakodnevnim situacijama (kao npr. djevojačka večer) i među starijim ženama. Osim već navedenih izraza, u širokoj upotrebi je i riječ ženstvenost, što označava žensku osobu s karakterističnim ženskim ponašanjem.
{{Taksokvir
| boja         = lightgreen
| naziv        =Lamiales
|raspon_fosila=[[Ipresij]]-[[Holocen|Sadašnjost]]
| slika        = Galeopsis speciosa (Zellwald).jpg
| slika_širina = 300px
| slika_opis   =''[[Galeopsis speciosa]]''
| regnum       =[[Plantae]]
| divisio      =[[Magnoliophyta]] 
| classis      =[[Magnoliopsida]]
| ordo         ='''''Lamiales'''''
| ordo_autorstvo = <small>[[Bromhead]]</small>
| razdioba_stepen = [[Porodica (biologija)|Porodice]]
| razdioba = Vidi tekst
| familia      =
|slika2=Filogenija angiospermi-1 (5).jpg
|slika2_opis=Savremena filogenetska klasifikacija angiospermi<br>Klasifikacija [[APG III]] (2009) ili filogenetske klasifikacije je treća verzija botaničke klasifikacije cvjetnica koju utvrđuje međunarodna [[APG|Grupa za filogeniju angiospermi]] ([[2016]].)
|slika2_širina=350px
[[Citohrom]] b561 je [[integralni membranski protein]] odgovoran za [[transport elektrona]], nekovalentno vežući dvije [[hem]] grupe.<ref>[https://www.uniprot.org/uniprot/P49447 Cytochrome b561], Uniprot</ref> To je porodica [[askorbinska kiselina|askorbat]]-zavismih [[oksidoreduktaza|oksidoreduktaznih]] [[enzim]]a.<ref>{{cite journal | vauthors = Lu P, Ma D, Yan C, Gong X, Du M, Shi Y | title = Structure and mechanism of a eukaryotic transmembrane ascorbate-dependent oxidoreductase | journal = Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America | volume = 111 | issue = 5 | pages = 1813–8 | date = februar 2014 | pmid = 24449903 | pmc = 3918761 | doi = 10.1073/pnas.1323931111 | bibcode = 2014PNAS..111.1813L }}</ref>
'''Grelin''' ili '''lenomorelin''', [[Međunarodno nevlasničko ime|INN]],  je cirkulirajući hormon kojeg proizvode [[enteroendokrine ćelije]]  [[gastrointestinalni trakt|gastrointestinalnog trakta]], posebno [[želudac]],<ref name="Kojima1999">{{cite journal | vauthors = Kojima M, Hosoda H, Date Y, Nakazato M, Matsuo H, Kangawa K | title = Ghrelin is a growth-hormone-releasing acylated peptide from stomach | journal = Nature | volume = 402 | issue = 6762 | pages = 656–60 | date = decembar 1999 | pmid = 10604470 | doi = 10.1038/45230 | bibcode = 1999Natur.402..656K }}</ref><ref name="muller">{{cite journal | vauthors = Müller TD, Nogueiras R, Andermann ML, Andrews ZB, Anker SD, Argente J, Batterham RL, Benoit SC, Bowers CY, Broglio F, Casanueva FF, D'Alessio D, Depoortere I, Geliebter A, Ghigo E, Cole PA, Cowley M, Cummings DE, Dagher A, Diano S, Dickson SL, Diéguez C, Granata R, Grill HJ, Grove K, Habegger KM, Heppner K, Heiman ML, Holsen L, Holst B, Inui A, Jansson JO, Kirchner H, Korbonits M, Laferrère B, LeRoux CW, Lopez M, Morin S, Nakazato M, Nass R, Perez-Tilve D, Pfluger PT, Schwartz TW, Seeley RJ, Sleeman M, Sun Y, Sussel L, Tong J, Thorner MO, van der Lely AJ, van der Ploeg LH, Zigman JM, Kojima M, Kangawa K, Smith RG, Horvath T, Tschöp MH | display-authors = 6 | title = Ghrelin | journal = Molecular Metabolism | volume = 4 | issue = 6 | pages = 437–60 | date = juni 2015 | pmid = 26042199 | pmc = 4443295 | doi = 10.1016/j.molmet.2015.03.005 }}</ref> a često se naziva "hormonom gladi" jer povećava unos hrane.<ref name ="muller"/> Razina grelina u krvi je najviša prije obroka kada je osoba  gladna, a na niži nivo vraća se nakon obroka.<ref name="muller" /><ref>{{cite journal | vauthors = Cummings DE, Purnell JQ, Frayo RS, Schmidova K, Wisse BE, Weigle DS | title = A preprandial rise in plasma ghrelin levels suggests a role in meal initiation in humans | journal = Diabetes | volume = 50 | issue = 8 | pages = 1714–9 | date = august 2001 | pmid = 11473029 | doi = 10.2337/diabetes.50.8.1714 | doi-access = free }}</ref> Grelin također može pomoći i u pripremi za unos hrane,<ref name="muller"/><ref name="Schwartz_2000"/> povećanjem želučanog [[motilitet]]a i lučenja [[želudačna kiselina|želučane kiseline]].<ref name="muller" />
'''Remote Desktop Services''' (skraćeno '''RDS''', u prevodu Usluge udaljenog pristupa), poznat i kao '''Terminal Services''' u ranijim Windows verzijama<ref>{{Cite web|url=http://searchwindowsserver.techtarget.com/feature/Windows-Remote-Desktop-Services-spotlight|title=Windows Remote Desktop Services spotlight|access-date=18. 11. 2010}}</ref> jedna je od komponenti [[Microsoft Windows]]a koja korisniku omogućava kontrolu nad [[Udaljeni računar|udaljenim računarom]] ili [[Virtualna mašina|virtualnom mašinom]] putem [[Računarska mreža|računarske mreže]]. RDS je [[Microsoft]]ova implementacija "thin client" (tanki klijent) arhitekture, kod koje je Windows softver i cijela radna površina računara na kojem je server, učinjena dostupnom bilo kojem udaljenom korisniku koji podržava RDP. Čitav [[Interakcija čovjek-računar|korisnički interfejs]] Windowsa koji korisnik vidi je interfejs sa servera gdje se sve radnje izvršavaju, a spojenom korisniku se taj sadržaj samo prenosi. To nije isto što i prenos samo aplikacije, kao što je [[Microsoft App-V|Microsoftov App-V]], u kojem se samo računarski program prenosi korisniku.
'''[[Transkripcijski faktor]] [[cinkov prst|cinkovog prsta]] Trps1 ''' je [[protein]] koji je kod [[ljudi]] [[kodon|kodiran]] [[gen]]om '''TRPS1''''.<ref name="pmid8530105">{{cite journal | vauthors = Hou J, Parrish J, Lüdecke HJ, Sapru M, Wang Y, Chen W, Hill A, Siegel-Bartelt J, Northrup H, Elder FF | title = A 4-megabase YAC contig that spans the Langer-Giedion syndrome region on human chromosome 8q24.1: use in refining the location of the trichorhinophalangeal syndrome and multiple exostoses genes (TRPS1 and EXT1) | journal = Genomics | volume = 29 | issue = 1 | pages = 87–97 | date = Sep 1995 | pmid = 8530105 | doi = 10.1006/geno.1995.1218 }}</ref><ref name="pmid10615131">{{cite journal | vauthors = Momeni P, Glöckner G, Schmidt O, von Holtum D, Albrecht B, Gillessen-Kaesbach G, Hennekam R, Meinecke P, Zabel B, Rosenthal A, Horsthemke B, Lüdecke HJ | title = Mutations in a new gene, encoding a zinc-finger protein, cause tricho-rhino-phalangeal syndrome type I | journal = Nature Genetics | volume = 24 | issue = 1 | pages = 71–4 | date = Jan 2000 | pmid = 10615131 | doi = 10.1038/71717 | s2cid = 21447066 }}</ref><ref name="pmid10647898">{{cite journal | vauthors = Lüdecke HJ, Schmidt O, Nardmann J, von Holtum D, Meinecke P, Muenke M, Horsthemke B | title = Genes and chromosomal breakpoints in the Langer-Giedion syndrome region on human chromosome 8 | journal = Human Genetics | volume = 105 | issue = 6 | pages = 619–28 | date = Dec 1999 | pmid = 10647898 | doi = 10.1007/s004390051154 }}</ref>
'''Masakr u Koritniku''' predstavlja ubistvo najmanje sedam [[Bošnjaci|bošnjačkih]] civila iz [[višegrad]]skog sela [[Koritnik (Višegrad)|Koritnik]] u januaru 1942. Masakr je počinila grupa od 20 četnika iz Hubave i Koritnika pod komandom Vuka Medenice. Po ulasku u Koritnik, Medenica je naredio muškarcima da dođu do njega. Iz reda je izveden Mehmed Kurspahić nakon čega mu je oguljena koža, a onda je primoran da padne na [[sedžda|sedždu]] pri čemu je ubijen kada mu je zaboden nož u leđa. Kad je pred Medenicu dovedeno dijete staro 9 godina, on je naredio da ga puste te je rekao da je odlučio poubijati sve Bošnjake starije od 12 godina. Ubijeno je još najmanje šest osoba.
'''Hrišćanski metal''' ili '''kršćanski metal''' (još poznat kao''' white metal''')'''<ref>John J. Thompson, ''Raised by Wolves: the Story of Christian Rock & Roll'' (Ottawa, Ontario Canada:, Ontario: ECW Press, 2000), {{ISBN|1-55022-421-2}}, strana i paragraf. 153-4.</ref> '''vrsta je [[heavy metal]] muzike koju sviraju [[muzičar]]i ili grupe čiji su članovi [[Kršćani|hrišćani]] i čiji se stihovi uglavnom vrte oko [[Kršćanstvo|hrišćanske]] [[Religija|religije]]. Hrišćanski [[Metal (muzika)|metal]] najčešće izvode hrišćani za druge hrišćane koje slušaju [[heavy metal]] muziku i često ih objavljuju i produciraju hrišćanske mreže.<ref name="Turn of Burn">{{cite conference|url = http://www.inter-disciplinary.net/ci/mmp/mmp1/moberg.pdf|title = Turn or Burn? The Peculiar Case of Christian Metal Music|first = Marcus|last = Moberg|date = 3. 11. 2008|conference = Heavy Fundamentalisms: Music, Metal & Politics|conferenceurl = http://www.inter-disciplinary.net/critical-issues/ethos/music-metal-politics/project-archives/1st/|publisher = Inter-Disciplinary.Net|location = Salzburg, Austria|access-date=23. 2. 2015|archive-url = https://web.archive.org/web/20150924035437/http://www.inter-disciplinary.net/ci/mmp/mmp1/moberg.pdf|archive-date=24. 9. 2015|url-status = dead}}</ref>
'''Slavín''' je memorijalni kompleks i vojno groblje u [[Bratislava|Bratislavi]], [[Slovačka]]. U sklopu njega je sahranjeno na hiljade vojnika [[Crvena armija|Crvene armije]] koji su poginuli tokom [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]], dok su oslobađali grad u aprilu 1945. od okupacionih snaga [[Treći rajh|nacističke njemačke]] i preostalih slovačkih trupa koje su podržavale klerofašističku vladu na čijem čelu je bio [[Jozef Tiso]].