</ref>
| slika           = Gray1128.png
| opis_slike      = Shema bubrežne cijevi i njena vaskularna opskrba.
|specijalnost =[[Nefrologija]], [[pedijatrija]]
| simptomi = Nakon rođenja, dijete mokri i pije pretjerano ([[poliurija]], odnosno [[polidipsija]])
| komplikacije =[[Dehidracija]]
| početak =
| trajanje =
| vrste = [[Neonatus]]ni i klasični
| uzroci =[[Nasljeđivanje]], rijetka  [[nasljedna bolest]]
| rizici =
| dijagnoza =
| diferencijal =
| prevencija =
| tretman =
| lijekovi =
| prognoza =
| frekvencija =
| smrtnost =
}}
'''Bartterov sindrom''' ('''BS''') je rijetka  [[nasljedna bolest]] koju karakteriše defekt [[debeli uzlazni ekstremitet|debelog uzlaznog ekstremiteta]] [[Henleova petlja|Henleove petlje]], što rezultira niskim sadržajem [[kalij]]a ([[hipokalemija]]),<ref name="titleBartter Syndrome: Tubular and Cystic Kidney Disorders: Merck Manual Home Edition"/> i povećan pH krvi ([[alkaloza]]), i normalna do [[hipotenzija|niska vrijednost krvnog pritiska]]. Postoje dva tipa  Barterovog sindroma: neonatusni i klasični. Usko povezan poremećaj, [[Gitelmanov sindrom]], blaži je od oba podtipa Barterovog sindroma.
 
==Znakovi i simptomi==
U 90% slučajeva, '''neonatusni Barterov sindrom''' se viđa između 24. i 30. nedelje gestacije sa viškom [[amnion|amnionske tečnosti]] ([[polihidramnion]]). Nakon rođenja, dijete se vidi kako mokri i pije pretjerano ([[poliurija]], odnosno [[polidipsija]]). [[Dehidracija]] opasna po život može nastati ako beba ne prima adekvatnu tečnost. Oko 85% dojenčadi odlaže višak [[kalcij[[a u urinu ([[hiperkalciurija]]) i [[bubrezi]]ma ([[nefrokalcinoza]]), što može dovesti do [[bubrfežni kamenac|bubrežnih kamenaca]]. U rijetkim slučajevima, poemećaj [[novorođenče]]ta može napredovati u [[zatajenje bubrega]].<ref>{{cite web |url= https://medlineplus.gov/genetics/condition/bartter-syndrome/ | title= Bartter syndrome
| website= Medline Plus |access-date= 3 July 2021}}</ref>
 
Pacijenti sa '''klasičnim Barterovim sindromom''' mogu imati simptome u prve dvije godine života, ali se obično dijagnosticiraju u školskoj dobi ili kasnije. Kao i novorođenčad s neonatusnim podtipom, pacijenti s klasičnim Bartterovim sindromom također imaju poliuriju, polidipsiju i sklonost dehidraciji, ali normalno ili tek neznatno povećano izlučivanje kalcija u urinu bez sklonosti razvoju kamenca u [[bubreg]]u. Ovi pacijenti također imaju povraćanje i usporavanje rasta. Funkcija bubrega je također normalna ako se bolest liječi,<ref name="Rodriguez">{{cite journal | author=Rodriguez-Soriano J | title=Bartter and related syndromes: the puzzle is almost solved | journal=Pediatr Nephrol | year=1998 | pages=315–27 | volume=12 | issue=4  | pmid=9655365 | doi=10.1007/s004670050461| s2cid=41782906 }}</ref> ali povremeno pacijenti prelaze do završnog stadija zatajenja bubrega.
Barterov sindrom okarakteriziran je [[hipokalemija|niskim nivoom kalija u krvi]], alkalozom, normalnim do niskim [[krvni pritisak|krvnog pritiska]] i povišenim [[renin]]om i [[aldosteron]]om u plazmi. Vjerovatno postoje brojni uzroci ovog sindroma. Dijagnostički pokazatelji uključuju visok nivo kalija i [[hlorid]]a u urinu, uprkos niskim vrijednostima u serumu, povećani renin u plazmi, [[hiperplazija| hiperplaziju]] [[jukstaglomerulski aparat|jukstaglomerularnog aparata]] na [[biopsija|biopsiji]] bubrega i pažljivo isključivanje zloupotrebe diuretika. Često se nalazi prekomjerna proizvodnja [[prostaglandin]]a u bubrezima. Može doći i do gubitka [[magnezij]]a. [[Homozigot]]ni pacijenti doživljavaju tešku hiperkalciuriju i nefrokalcinozu.<ref>{{Cite journal|url=http://ajprenal.physiology.org/content/307/9/F991.long|doi = 10.1152/ajprenal.00432.2014|title = Physiology and pathophysiology of the renal Na-K-2Cl cotransporter (NKCC2)|year = 2014|last1 = Castrop|first1 = Hayo|last2 = Schießl|first2 = Ina Maria|journal = American Journal of Physiology. Renal Physiology|volume = 307|issue = 9|pages = F991–F1002|pmid = 25186299}}</ref>