Відповідь: Згідно з правовою позицією Великої палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 12.03.2019 у справі № 920/715/17, питання наявності між сторонами деліктних зобов’язань і цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду знаходиться в площині цивільних правовідносин потерпілого і держави, а господарський суд самостійно встановлює наявність або відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення збитків, оцінюючи надані сторонами докази. Дії (бездіяльність) органів державної влади, в результаті яких (якої) збиток є основним предметом доведення, оскільки відсутність такого елементу делікту свідчить про відсутність інших складових цієї правової конструкції і відсутність самого заподіяння шкоди як юридичного факту, в результаті якого виникають цивільні права та обов’язки (ст. 11 ЦКУ). Аналогічна правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 1 серпня 2019 в рамках справи № 922/1899/16 (ЄДРСР № 83567226)
Виходячи з вищесказаного, слід зазначити, що компенсувати збитки, завдані митним органом – можливо. Обов’язковою умовою в цьому випадку стане визнання неправомірним та скасування постанови про порушення митних правил – в адміністративні судочинства. Отримавши позитивне рішення в адміністративній справі, необхідно звернутися до господарського суду з відповідним позовом до ДФС і Держказначейства про стягнення збитків заподіяних внаслідок неправомірних дій митних органів.