Det görs ändringar i sammanlagt 12 olika lagar. Syftet med ändringarna i övrig lagstiftning är bland annat att trygga barnets rättsliga ställning när barnets föräldrar ändrar benämningen på föräldraskapet.
Lagen om moderskapsunderstöd ändrades för att ge gravida kvinnor rätt till förmånen oberoende av sitt juridiska kön. För närvarande är det endast kvinnor som har rätt att få understöd enligt lagen om moderskapsunderstöd.
I steriliseringslagen gjordes en ändring till följd av att kravet på avsaknad av fortplantningsförmåga slopades. I och med ändringen kan en transperson inte få sterilisering enbart på basis av att hen är trans, eftersom avsaknad av fortplantningsförmåga inte längre är en förutsättning för fastställande av könstillhörigheten. Om en transperson vill sterilisera sig, ska man tillämpa de allmänna grunderna för sterilisering. Ändringen utgör dock inget hinder för sådan sterilisering som är en följd av en könsbekräftande operation eller som annars hänför sig till behandling av könsdysfori.
Vissa könsbundna bestämmelser i strafflagen ändrades så att de kan tillämpas på en person oberoende av personens juridiska kön, om brottsrekvisitet uppfylls i övrigt. Ändringarna gjordes i bestämmelserna om barnadråp, olaglig abort, grovt olaglig abort och olagligt ingrepp i embryo, i vilka det hänvisas till kvinnan. Också forskningslagen och lagen om avbrytande av havandeskap ändrades för att det inte ska råda någon rättslig oklarhet om att de är tillämpliga på en gravid person oberoende av personens juridiska kön.
Fängelselagen och häktningslagen ändrades så att det är möjligt att avvika från den placering på boendeavdelning som görs enligt kön i fråga om en fånge eller en häktad vars kön har fastställts, om det är nödvändigt för att skydda dennas eller någon annans säkerhet.
I lagarna gjordes också ändringar av teknisk natur som en följd av reformen.