Samhällsfunktionerna, till exempel beskattningen, kräver viss information om till exempel byggnader. Lagstiftningen måste utvecklas för att tillgodose behoven i det digitaliserade samhället. Det behövs en viss grad av förpliktande som leder till ett enhetligt sätt att producera och distribuera information på nationell nivå.
Flera av de bestämmelser som styr datasystemet för den byggda miljön finns i lagen om informationshantering inom den offentliga förvaltningen och lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet. Till exempel dataöverföringen mellan kommuner och datasystemet för den byggda miljön med hjälp av gränssnitt bygger på dessa.
Behovet av att revidera datasystemet har också utgjort grunden för en totalreform av markanvändnings- och bygglagen. Den nya bygglagen innehåller bestämmelser om att ansökan om bygglov i fortsättningen görs i form av datamodeller eller i någon annan maskinläsbar form. Planerings- och produktionsmodeller som kräver tillstånd lagras i det nya datasystemet för den byggda miljön. Bestämmelser om digitalisering av områdesanvändningen finns i lagen om ett datasystem för den byggda miljön.
Bygglagen träder i kraft den 1 januari 2025 och lagen om ett datasystem för den byggda miljön den 1 januari 2024.
Riksdagen antog lagar som minskar utsläppen från byggande och främjar digitalisering (miljöministeriets meddelande 1.3.2024)