Inom tre månader från dödsfallet ska man ha en bouppteckningsförrättning (ett möte). Till denna ska dödsbodelägare och efterarvingar kallas. Här finns det krav att detta ska göras senast två veckor innan förrättningen om dödsbodelägarna bor i Sverige, och fyra veckor innan förrättningen om någon bor utomlands. Det finns däremot inget krav på att de som kallas måste närvara, däremot ska alla dödsbodelägare och efterarvingar få möjligheten att komma om de vill.
I bouppteckningen antecknas alla dödsbodelägare och efterarvingar. Ibland kan man behöva leta efter arvtagare. Detta kan göras genom en släktutredning som beställs hos landsarkivet. Det är viktigt att alla arvtagare noteras i bouppteckningen och kallas till förrättningen. Om någon arvtagare saknas i bouppteckningen måste hela bouppteckningen göras om.
I bouppteckningen ska det antecknas om det finns testamente efter den avlidne samt andra handlingar av betydelse, som exempelvis äktenskapsförord och gåvobrev. Sedan ska den avlidnes tillgångar och skulder noteras med utgångspunkten i marknadsvärde på dödsdagen. Om den avlidne var gift, ska den efterlevande makens tillgångar och skulder också antecknas utifrån makens dödsdag. Detta gör man eftersom en bodelning ska göras mellan den avlidne och den efterlevande maken.
Bouppteckningen skickas sedan till Skatteverket för registrering. När den är klar så är bouppteckningen en legitimationshandling för dödsboet, dvs den visar vilka personer som bestämmer i dödsboet. Bouppteckningen ligger också till grund för det kommande arvskiftet, fördelningen av dödsboets kvarlåtenskap.