Då gäller den arvsordning som följer av lagen. I lagen delas arvingar in i olika grupper, så kallade arvsklasser. En arvsklass måste vara helt tom, innan arvet går vidare till någon i efterföljande arvsklass.
Bröstarvingar, den avlidnes barn och barnbarn, ärver i första hand och tillhör den första arvsklassen. Är man gift och endast har gemensamma barn ärver dock den efterlevande maken före gemensamma barn. Likaså ärver efterlevande make om man är gift och inte har några barn. Har man särkullbarn (barn från tidigare förhållande) får de ut sitt arv direkt vid en förälders bortgång.
Finns det inga bröstarvingar och ingen make går man vidare till nästa arvsklass. Den andra arvsklassen utgörs av föräldrar till den avlidne eller, om föräldrarna inte längre lever, syskon.
I den tredje arvsklassen finns far- och morföräldrar. Om någon av dessa är avliden ärver dennes barn, det vill säga den avlidnes moster, morbror, faster eller farbror, sin avlidne förälders del. Kusiner ärver däremot inte, och inte heller andra släktingar.
I samtliga arvsklasser gäller att barn träder i avliden förälders ställe. Tex delar två barn till ett arvsberättigats syskon på syskonets arvslott, om han eller hon inte är i livet när arvet ska delas ut.
Genom att upprätta ett testamente kan man sätta den arvsordning som gäller enligt lag, helt eller delvis, ur spel.