Vid akut stress sker en omedelbar kraftfull reaktion på ett upplevt hot, en krävande situation eller en rädsla. Exempel på händelser som kan ge akut stress är att gå på en jobbintervju, delta i en tävling, hoppa fallskärm eller åka fast för fortkörning.
Kroppen har i huvudsak två sätt att reagera på vid akut stress:
Kamp-flykt-reaktion: En stressreaktion som innebär att kroppen mobiliserar kraft. Ursprungligen var syftet att kunna handla med att försvara sig mot hotet (kamp) eller snabbt komma undan (flykt). Även om vi i dagens samhälle sällan börjar slåss ger reaktionen en möjlighet att prestera på topp när det är skarpt läge. Adrenalin och kortisol frisätts vilket gör att hjärtat slår hårt i bröstet, andningen blir ytligare, blodet pumpar ut och gör musklerna redo, blicken är fokuserad, hörseln skärpt och hjärnan fullt fokuserad. Reaktionen kan i vissa fall upplevas som spännande och livsbejakande.
Spela död-reaktion: En alternativ reaktion på akut stress är reaktionen ”spela-död” som kallas för freeze på engelska. Den kan komma om det känns som att faran/situationen är så skrämmande att den är övermäktig. Den reaktionen är en passiv strategi, att vara helt stilla, lägga sig platt och vänta på nästa drag. Det kan beskrivas som en kamp-flykt-reaktion satt på paus. Kroppen reagerar med att bli som fastfryst med symtom som yrsel, svimningskänsla och kraftlösa muskler.
Akut stress är inte farligt, tvärtom ska vi utsättas för stress då och då. Det viktiga är att få tid till återhämtning och sömn efter stressiga perioder. I sällsynta fall kan akut stress ge kvarvarande problem, till exempel om händelsen är extremt hotfull eller skrämmande. Då kan den ge upphov till så kallad posttraumatisk stress. Traumatiska händelser kan också ge problem i form av spänningshuvudvärk, magproblem och andra fysiska besvär.