Čeprav se širši nauki joge dotikajo vseh vidikov življenja, se beseda joga v dnevnem življenju nanaša na vadbo jogijskih asan (položajev), ki je postala izjemno priljubljena vadba po vsem svetu. Za to obstaja dober razlog. Vadba asane uri telo in fokusira um, filozofska načela pa spodbujajo duhovno rast. Asane imajo pomemben in koristen učinek na naše fizično telo, psiho in čustveno zdravje.
Asane so pogosto poimenovane po kakem starodavnem jogijskem modrecu, božanstvu ali sveti živali. Vsak od likov v mitih kaže človeške pomanjkljivosti, zaradi katerih jih je lahko razumeti in prepoznati. Miti o asanah naj bi služili kot navdihujoča vodila, ki lahko izboljšajo našo prakso joge in jo spodbudijo z globljo, meditativno kakovostjo. Omogočajo nam nov pogled na sebe in da povežemo naše vsakdanje življenje z jogo skozi različne jogijske položaje. Različne jogijske položaje kot so na primer  drevo, riba, bojevnik, želva in modrec izvajamo z namenom lažjega razumevanja njihove bistvene narave. Dobesedno čutimo modrost modreca in stabilnost drevesa. Začutimo moč bojevnika in neomajnost želve.
Jogiji ali joginije se s svojim telesom postavijo v določen položaj, da bi razumeli delovanje sveta, ki nas obdaja. S tem pridobijo empatijo, sočutje in kvalitativne občutljivosti. To pripomore k višji zavesti, kar je v jogijskih spisih znano kot chitta prasadanaam.
Skozi vadbo asan lahko čutimo, da je naše telo mikrokozmos vesolja. Praksa nam omogoča, da se ločimo od ega – skupaj s strahom, cinizmom in izolacijo.
Pot jogija se začne, ko začuti radost ob spoznavanju sveta.
Definicija joge po Sri K. Patthabi Joisu
Z močjo joge lahko spoznamo način, kako imeti pod nadzorom um in čutne organe. Le z nadzorom uma in čutnih organov spoznamo svojo resnično naravo, ne pa z intelektualnim znanjem ali če si nadenemo jogijsko oblačilo.