Akutno bakterijsko vnetje parkljevega sklepa je lahko serofibrinozno (produkt vnetja je serozna tekočina in fibrin), gnojno in gnilobno-nekrotično. Redkeje se pojavljajo tudi kronično-deformativna sklepna vnetja. Svitkov sklep je bistveno redkeje prizadet kakor parkljev. Omenjena sklepna vnetja nastanejo  večji del kot posledica širjenja vnetnih procesov iz neposredne bližine, npr. pri medparkljevi nekrozi, svitkovi flegmoni in Rusterholzovem podplatnem čiru. Primarni vzroki so redkejši, npr. vbod z vilami, poškodba z žebljem, raztrganine zaradi bodeče žice, itd.. V vseh naštetih primerih zaznamo hudo šepanje pri podpiranju, večkrat tudi izrazito depresijo. Serofibrinozno vnetje lahko mine samo po sebi, ko preneha bolezen, ki je vnetje povzročilo, pri gnojnemin gnilobnem vnetju pa je prognoza slaba, saj proces teži k razširjanju na druge strukture parklja in prizadete okončine, Pojavijo se pospešeno dihanje, pohitren srčni utrip in povišana temperatura, splošna huda depresija, širjenje otekline proti karpalnemu/tarzalnem sklepu. Žival večinoma leži, zato so pogoste preležanine. Ta vrsta artritisa se ob odsotnosti ustrezne terapije panaavdi konča s piemijo (vdorom gnojnih bekterij v kri), sepso in smrtjo ali zakolom v sili.