Prehranske maščobe v večini sestojijo iz glicerola in treh maščobnih kislin, ki so odgovorne za lastnosti maščob.
Maščobne kisline lahko razvrstimo glede na njihovo dolžino (število ogljikovih atomov), število dvojnih vezi in položaj dvojnih vezi v verigi:
• nasičene maščobne kisline nimajo dvojnih vezi,
• enkrat nenasičene maščobne kisline vsebujejo eno dvojno vez,
• polinenasičene maščobne kisline vsebujejo dve ali več dvojnih vezi.
Vrsta maščobnih kislin določa lastnosti maščob in s tem tudi kako posamezne vrste maščob vplivajo na tvoje zdravje.
Za tvoje telo so najmanj ugodne nasičene maščobe, ki se nahajajo predvsem v živilih živalskega izvora, kot so denimo mastno meso, mleko in mlečni izdelki, goveji loj in svinjska mast. Precej pa jih vsebujejo tudi rastlinska živila – kokosovo, palmovo in kakavovo maslo. Če pomislimo na vse te navedene maščobe, lahko opazimo, da je njihova skupna lastnost to, da se pri sobni temperaturi vse nahajajo v trdnem agregatnem stanju (npr. kocka masla).
Visok vnos tovrstnih maščob je povezan s povečanim tveganjem za pojav bolezni srca in ožilja, zato se priporoča, da njihov delež v prehrani predstavlja največ 10 % dnevnega energijskega vnosa oziroma tretjino vseh zaužitih maščob.
V nasprotju z nasičenimi maščobami, nenasičene maščobe pozitivno vplivajo na nivo krvnega sladkorja (nižajo LDL holesterol) ter na zdravje srca in ožilja. Te se pri sobni temperaturi navadno nahajajo v obliki tekočine (olje). Zanje je priporočljivo, da dosegajo 20 % dnevnega energijskega vnosa oziroma dve tretjini vseh zaužitih maščob.