JEDRNI KORIDORJI
Kamniška Bistrica–Krka–Kolpa
Predlog koridorja Kamniška Bistrica–Krka–Kolpa, ki prečka tri reke in dve državi: Kamnik–Novo mesto–Karlovac–/krak Kočevje–/krak Sevnica.
VEČ O KORIDORJU
Koridor –Kamniška Bistrica–Krka–Kolpa– je koridor, za katerega predlagamo kompletno novi vpis v jedrni TEN-T. Koridor poteka iz Kamnika prek Ljubljane, do Grosuplja, Trebnja, Novega mesta, Črnomlja in Metlike ter do Karlovca na Hrvaškem. Predlog župana Kamnika je, da koridor podaljšamo tudi do Avstrije, do Celovca, kar bi bila več kot smiselna ideja, saj Avstrija gradi kompletno novo progo Gradec–Celovec. Predlog župana Novega mesta je, da se vzpostavi dodaten krak tega koridorja iz Novega mesta v Krško, kar v Mobilitatis Omni predlagamo kot novi krak iz Kočevja do Straže, po obstoječi progi iz Straže do Novega mesta in potem Novo mesto do Brežic ali Dobove. Koridor predlagamo kot dvotirno, elektrificirano progo, ki je trenutno na celotni trasi enotirna in ne-elektrificirana. Trasa drugega tira še ni določena. Načrti Republike Slovenije oz. ključnih deležnikov predvidevajo dva tira na odseku proge med Ljubljano in Novim mestom ter med Ljubljano in Kamnikom, a trenutno brez vpisa v TEN-T. Predvidena nadgradnja proge –Ljubljana–Kamnik vključuje tudi gradnjo novega odseka proge do Letališča Jožeta Pučnika Ljubljana, z navezavo na Naklo, kjer potem proga do Kranja, brez potniškega prometa sicer, že obstaja. Ta koridor ima tudi dva pomembna kraka, na katera ne smemo pozabiti, krak –Grosuplje–Kočevje– in krak –Trebnje– Sevnica– , za katera prav tako predlagamo elektrifikacijo kot enotirni progi in prav tako vpis v TEN-T. Če povzamemo. Koridor –Kamniška Bistrica–Krka– Kolpa– je koridor, ki ga tvorita dve obstoječi progi in dva kraka. Z vpisom koridorja v jedrni TEN-T pridobimo en dodatni glavni prehod s Hrvaško (ob obstoječem jedrnem prehodu v Dobovi in dveh celovitih prehodih v Ilirski Bistrici in Središču, preostali prehodi/proge s Hrvaško trenutno niso vpisani v TEN-T) in opcijo podaljšanja koridorja v Avstrijo na novo grajeno hitro progo –Gradec–Celovec–. Celoten koridor predlagamo kot dvotirno progo od Kamnika do Metlike/Črnomlja in državne meje z vpisom v jedrni TEN-T. Za oba kraka, Kočevje in Sevnica predlagamo nadgradnjo v enotirno, prav tako elektrificirano progo, kar bi omogočilo enoten standard, višjo frekvenco in hkrati bolj ekonomične železniške povezave. Če upoštevamo le nadgradnjo obstoječih prog in krakov koridorja, pridobimo predvsem: neposredne povezave direktne povezave med Kamnikom in Metliko ter čezmejne povezave do Karlovca oz. Zagreba; in prvi krog koridorja, ki bi bistveno izboljšal povezanost na pomembnem delu osrednje in jugovzhodne Slovenije, namreč krožna povezava: –Ljubljana–Zidani most–Sevnica–Trebnje– Grosuplje–Ljubljana–, v eno in drugo smer. Strateško je predlog podaljšanja koridorja do Republike Avstrije več kot smiseln, saj ima koridor s tremi vključenimi državami več možnosti za podporo v EU, še posebej, ker je v Republiki Avstriji železniška infrastruktura izjemno dobro razvita. Po drugi strani je za notranje povezave med regijami predlog vzpostavitve povezave med Novim mestom in Krškim oz. Brežicami na eni strani in na drugi strani dokončanje povezave –Novo mesto–Straža–Kočevje– morebiti večja prioriteta. (Obe opciji se med sabo sicer ne izključujeta.) Nova proga –Kočevje–Novo mesto–Krško/Brežice– bi tako omogočila: drugi krog koridorja: –Ljubljana–Zidani most–Krško/Brežice–Novo mesto–Straža–Kočevje–Grosuplje–Ljubljana–.