Pasovni temelji so izvedeni v obliki betonskih pasov, ki so ojačani z železno armaturo. Ti manjši betonski zidovi so vkopani v zemljino na mestih, kjer se nad nivojem terena nadaljujejo nosilni zidovi stavbe. Površina pasovnih temeljev je majhna glede na tlorisno površino stavbe. Posledično je teža hiše razporejena na dokaj majhni površini. Možnost posedanja in poškodb temeljev je zato precej večja, sploh na nestabilnih tleh in terenu, kjer je podtalnica višja.
Pasovni temelji, ki so bili osnova za večino družinskih hiš, zgrajenih v preteklosti, niso več zadovoljiva rešitev za novogradnje. Pasovni temelji namreč ne omogočajo neprekinjene toplotne izolacije talne plošče. Toplotno izolacijo talne plošče je namreč zelo težko neprekinjeno povezati s toplotno izolacijo zunanjih zidov hiše, zato se je toplotnim mostovom praktično nemogoče izogniti. Težave z vlago in toplotnimi izgubami hiše so zato večje, kar pa pri sodobnih načinih gradnje ni zaželeno.
PASOVNI TEMELJI SE NE IZPLAČAJO VEČ NITI Z EKONOMSKEGA VIDIKA, SAJ SE STROŠEK CELOTNE IZVEDBE TALNE PLOŠČE ZELO PRIBLIŽA CENI IZGRADNJE SODOBNE TEMELJNE PLOŠČE.
Investitorji se vedno pogosteje odločajo za izvedbo temeljne plošče zaradi številnih prednosti, ki jih takšno temeljenje prinaša. Temeljna plošča je vsekakor bolj primerna izbira za nestabilne terene, kjer je večja verjetnost neenakomernega pogrezanja stavbe. Napetost pod temeljno ploščo je namreč precej manjša kot pri pasovnem temeljenju, ker je obremenitev vertikalni sten bolj enakomerno razporejena.
Prednost temeljne plošče je tudi v tem, da za njeno izgradnjo niso potrebni globoki izkopi. Zadostuje namreč, da je spodnji rob temeljne plošče na globini 60-80 cm, če je nivo talne vode pod to talno točko. Potrebovali boste tudi dosti manj opaževanja, armatura je preprostejša, sama izvedba temeljne plošče pa je hitrejša.