Podľa európskych smerníc o energetickej hospodárnosti budov obnova existujúcich budov väčšieho rozsahu by sa mala považovať za príležitosť prijať hospodárne opatrenia na zlepšenie energetickej hospodárnosti. Zlepšenie celkovej energetickej hospodárnosti však nemusí nevyhnutne znamenať celkovú obnovu budovy, ale mala by sa obmedziť na tie časti, ktoré sú najdôležitejšie z hľadiska energetickej hospodárnosti budovy a je finančne efektívna. Dodatočné náklady pri takejto obnove by sa mali vrátiť pomocou dosiahnutých úspor energie počas časového obdobia súvisiaceho s očakávanou technickou životnosťou investície. Tento rozsah obnovy v smernici nazvaný ako „major renovation“ bol preložený ako významná obnova. Významná obnova definovaná v duchu smernice v § 2 ods. 7 zákona č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov v znení neskorších predpisov. Minimálny rozsah obnovy budovy považovaný za významnú obnovu bol stanovený na 25 % podiel plochy teplovýmenného obalu budovy. Splnenie požiadaviek na ultranízkoenergetickú úroveň výstavby a aj úroveň výstavby budov s takmer nulovou potrebou energie je potrebné uskutočniť hĺbkovú obnovu. Definíciu hĺbkovej obnovy uvádza zákon 555/2005 Z. z. v znení zákona č. 378/2019 Z. z. v § 2 ods. 8.