Noțiunea de „gândire critică” nu înseamnă a critica, așa cum cred unii. Ea se referă la un concept filosofic⁠ care identifică capacitatea intelectuală și mijloacele de a judeca, și de a fi capabil să discearnă între adevăr și minciună, de exemplu. „A avea o gândire critică înseamnă a-ți forma o părere pe care nu o impui din punct de vedere personalizat, făcând etichete oamenilor din jurul tău. Esențial este să putem face distincția dintre gândirea critică și a critica, sunt două lucruri total diferite. Gândirea critică impune într-un mod direct procese de analiză, de sinteză, de comparație, de a analiza lucrurile având un suport științific, un suport pragmatic, un suport logic, care să aducă argumente. Nu doar o părere oarecare, impusă de cineva”, explica într-o ediție a podcastului CuMINTE, „Doi cetățeni, Socrate și ce înseamnă să gândești critic”, experta în psihologie Ecaterina Moga. Gândirea critică este gândirea clară, rațională și liberă. Aceasta nu se bazează pe acumularea de informație, ci pe dezvoltarea capacității de a procesa informația, potrivit politeia.ro. Sub umbrela gândirii critice intră următoarele capacități: de a identifica, înțelege și realiza conexiuni logice între idei și argumente proprii, de a detecta greșeli de raționament în argumente și prezentări, de a rezolva probleme cu grad sporit de dificultate, de a înțelege relevanța și importanța unor idei, de a identifica contextul și implicațiile unui argument sau ale unei idei, de a identifica, construi și înțelege justificările din spatele unor opinii, argumente sau credințe de a construi argumente și idei noi pe baza celor acumulate până la momentul actual de a distinge între fapte, opinii și judecăți de valoare În era dezinformării în care trăim, nu credeți tot ce auziți, analizați și evaluați informațiile pe care le primiți zilnic, mai ales de pe rețelele sociale și din media. Faceți propriile cercetări cu privire la un subiect sau altul, informați-vă din mai multe surse, nu distribuiți pe rețele sociale informații pe care nu le cunoașteți, dar vă par atractive. Decideți singur de unde și cum să vă informați, însă doar după o analiză amplă pe care ați efectuat-o. „E adevărat că, uneori, poate trezi confuzie îndemnul de a gândi critic, auzit tot mai des în ultimul timp, iar gândul să ne ducă, mai degrabă, la acțiunea de a critica și nu de a pune la îndoială ceva. Or, gândirea critică înseamnă anume acea capacitate de a analiza, de a evalua, de a căuta explicații. Noi, la Centrul  pentru  Jurnalism Independent, promovăm educația media și gândirea critică prin diverse inițiative și încurajăm beneficiarii noștri să-și pună întrebări atunci când citesc ceva, să fie, poate, mai sceptici față de tot ce oferă zilnic mass-media și, astfel, să caute să se informeze din mai multe surse, pentru a avea un tablou mai aproape de adevăr despre ceea ce se întâmplă la un pas de noi sau oriunde în lume”, explică directoarea de dezvoltare strategică, CJI, Ina Grejdeanu. Ascultă: Gândirea critică, pe timp de pandemie și nu numai – de ce ne trebuie și cum o cultivăm – Mediacritica