Gripas. Būdinga staigi pradžia, aukšta temperatūra (didesnė nei 38 °C), sausas kosulys, gerklės, galvos ir raumenų skausmai, nuovargis ir silpnumas. Rečiau pasitaikantys gripo simptomai yra šleikštulys, vėmimas, pilvo skausmas, viduriavimas. Herpeso virusinė infekcija Viruso patekimo vietoje po 2–7 dienų ant paraudusios odos ir (ar) gleivinės atsiranda skausmingų pūslelių, niežėjimas, deginimas. Jeigu pūslelės (bėrimai) atsiranda lytinių organų srityje, gali būti skausmingas šlapinimasis, padidėti kirkšnių limfmazgiai bei atsirasti bendrų negalavimo simptomų: pakyla temperatūra, atsiranda bendras silpnumas, raumenų, galvos skausmai. Rotavirusinė infekcija. Pasireiškia vėmimu, karščiavimu, viduriavimu, bendra organizmo intoksikacija. Dažniau sergama šaltuoju metų laiku. Lietuvoje sergamumo padidėjimas kasmet stebimas gruodžio–balandžio mėnesiais.
Tymai. Liga prasideda karščiavimu, kosuliu, sloga, akių junginės uždegimu. Praėjus 1–2 dienoms nuo ligos pradžios, atsiranda bėrimas: pirmiausia galvos srityje, vėliau jis „leidžiasi“ žemyn, apimdamas liemenį, galūnes. Bėrimui nykstant, jo vietoje dar kurį laiką išlieka rusva pigmentacija. Sergant tymais, dažnai virusas sukelia ir komplikacijų: plaučių uždegimą (pneumoniją), gerklų pažeidimą (krupą) laringitą, otitą, rečiau – smegenų uždegimą (encefalitą). Patikimiausia tymų profilaktikos priemonė – skiepai. Lietuvoje skiepijama kombinuota konjūguota tymų-epideminio parotito-raudonukės vakcina (MMR).
Meningokokinė infekcija. Gali pasireikšti įvairiomis formomis: nuo besimptomio meningokokų nešiojimo nosiaryklėje iki itin sunkios ir gyvybei pavojingos žaibinės formos. Visoms kliniškai pasireiškiančioms infekcijos formoms būdingas karščiavimas ir bendrosios intoksikacijos požymiai: ligos pradžioje pakyla temperatūra, skauda galvą, gali skaudėti raumenis, stingti kaklo raumenys dėl jų įtempimo, prasidėti vėmimas. Būdingas meningokokinės infekcijos požymis – odos bėrimas. Persirgus meningokokine infekcija, nesusidaro ilgalaikis imunitetas, tai reiškia, kad galima susirgti pakartotinai. Efektyviausia priemonė, padedanti apsisaugoti nuo šios pavojingos ligos, yra skiepai.
Stabligė. Stabligės bakterijos sudaro sporas, kurios į organizmą dažniausiai patenka per užterštas žaizdas. Tikimybė užsikrėsti stablige ženkliai padidėja susižeidus žemės ūkio rakandais, senomis, surūdijusiomis vinimis ir kitais užterštais objektais – į žaizdą patekus sukėlėjo sporų. Ligos simptomai dažniausiai pasireiškia praėjus savaitei po užsikrėtimo, bet gali išryškėti ir po kelių dienų ar mėnesių. Liga prasideda laipsniškai. Pirmieji ligos simptomai gali būti trumpalaikiai raumenų trūkčiojimai, tirpimas užkrato patekimo vietoje. Vėliau liga pasireiškia įvairaus stiprumo raumenų spazmais. Persirgus stablige ir pasveikus, natūralus imunitetas nesusidaro, todėl svarbu atminti, kad efektyviausia priemonė, padedanti apsisaugoti nuo šios pavojingos ligos, yra skiepai. Kūdikiai ir vaikai skiepijami nuo stabligės pagal vaikų profilaktinių skiepijimų kalendorių. Vyresniems negu 26 metų asmenims dėl stabligės rekomenduojama skiepytis kas dešimt metų.