Darbo aktualumas
Pagrindinės problemos su kuriomis susiduria šiuolaikiniai žmonės, yra tvari ir atsinaujinanti energija, kuri būtų alternatyva iškastiniam kurui, bei CO2 kiekio sumažinimas atmosferoje. Lietuvoje geologinė žemės gelmių sandara ir litologinė sudėtis leidžia įvertinti galimą geoterminės energijos panaudojimą ir taikymą bei CO2 laidojimą ir saugojimą. Geoterminė energija tampa svarbiu energijos šaltiniu, dėl ribotų angliavandenilių išteklių ir laipsniško išsekimo. Vakarų Lietuva pasižymi padidėjusiu šilumos srautu, kuris yra būtinas geoterminės energijos gamybai. Pagrindiniai geoterminiai vandeningieji sluoksniai Lietuvoje yra susiję su kambro ir devono smiltainiais. Be to, kambro smiltainiai yra pagrindinis angliavandenilių rezervuaras Baltijos nuosėdiniame baseine, kuriame jau kelis dešimtmečius eksploatuojami naftos telkiniai. Visiems trims horizontams būdingos geros arba labai geros rezervuaro petrofizinės savybės, tačiau dėl sustiprėjusios digenetinės kvarco cementacijos ir sutankėjimo santykinai prastesnę rezervuaro kokybę pasižymi kambro smiltainiai. Vis dėlto kambro išeksploatuoti naftos telkiniai ir sūrymu prisotinti smiltainiai taip pat gali būti laikomi galimu CO2 saugojimo objektu. Abiem atvejais, tiek geoterminės energijos, tiek CO2 saugojimo, geologinis rezervuaro apibūdinimas yra labai svarbus siekiant pašalinti riziką, susijusią su telkinio tūriu ir sandarumo kokybe, tačiau uolienų telkinio mineralinė sudėtis taip pat yra labai svarbi. Geoterminės energijos naudojimo atveju žinios apie nuosėdas sudarančius mineralus gali padėti išspręsti kylančius klausimus, susijusius su galimais užsikišimo procesais eksploatuojant geoterminį vandenį. Tuo tarpu CO2 saugojimo atveju, remiantis rezervuaro uolienų petrologinėmis savybėmis, galima įvertinti mineralų sekvestracijos potencialą (taigi nustatyti reaktyviausias su CO2 ištirpusiųjų rezervuaro sūraus vandenyje mineralines fazes), kuris yra susijęs su nuosėdų facijomis, taip pat ir su nuosėdų susidarymo aplinka. Darbo tikslas – įvertinti petrologines, petrofizines Lietuvos paleozojaus uolienų savybes bei nustatyti ir jų sedimentacines susidarymo sąlygas.
Planuojami tyrimai: 1) uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kitų petrofizinių sąvybių esamų rezultatų surinkimas; 2) uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kitų petrofizinių sąvybių nauji tyrimai; 3) uolienų poringumo, nustatyto laboratoriniais ir apskaičiuotais iš geofizinių tyrimų kreivių duomenų palyginimas; 4) sudaryti uolienų poringumo ir molingumo kaitos pjūviai; 5) atlikti esamų ir surinktų naftos žvalgybos/plėtros metu geologinių duomenų analizę; 6) atlikti sedimentinių facijų / mikrofacijų analizę remiantis kerno uolienų ir šlifų tyrimais; 7) uolienų mineralinę sudėtį nustatyti retgeno struktūrine analize ar kitu metodu; 8) įvertinti sunkiųjų mineralų sudėtį.
Tikėtini rezultatai – nagrinėjant paleozojaus uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kt. savybes tikimasi išsiaiškinti petrofizinių sąvybių erdvinę kaitą. Taip pat tikimasi įvertinti, kurios paleozojaus sitemos (periodai) pasižymi geriausiomis petrofizinėmis – kolektorinėmis sąvybėmis. Greta tradicinių tyrimo metodų, kaip geochemijos, šlifų analizės bus panaudota šiuolaikinė geologinės ir geofizinės informacijos apdorojimo programinė įranga. Tyrimas suteiks naujų žinių apie nuosėdų kilmę, mineraloginę sudėtį ir kitas petrologines charakteristikas, leidžiančias interpretuoti nuosėdų susidarymo aplinką. Nustatyti uolienų diagenetiniai pakitimai leis detaliau ištirti talpyklos (rezervuaro) kokybę, o gautus rezultatus galima bus pritaikyti geoterminės energijos arba CO2 saugojimo potencialo įvertinimui.