Baltoji arbata lygiai taip pat kaip ir juodoji ar žalioji - yra gaminamos iš tų pačių kininio arbatmedžio lapelių. Jos gamyboje naudojami labai jauni lapeliai ir net pumpurai, o fermentacijos proceso beveik nėra. Todėl ši arbata yra laikoma pačia sveikiausia ir natūraliausia. Baltoji arbata - itin švelnaus skonio bei veikia raminančiai, nes beveik neturi kofeino.
Kitaip nei jau minėtosios arbatos - raudonajai arbatai naudojami visai kito augalo - siauralapio raibsteglio (Aspalathus linearis) lapai ir jos pagrindinė kilmės šalis yra Pietų Afrikos respublika. Raudonojoje arbatoje ( dar vadinamoje Rooibos) gali būti gausu vitaminų ir naudingų medžiagų - kalcio, fluoro, cinko, geležies, magnio, vitaminų A, E ir P. Be to ji stipriai veikia žarnyno mikroflorą ir padeda virškinimo sistemai, todėl rekomenduojama lieknėjant bei sergant virškinimo sistemos ligomis.
Pasaulyje priimta skirstyti iš augalų gaminamus gėrimus į dvi rūšis - kavą ir arbatą. Sakoma, jog viskas, ką surenkame, džioviname ir skrudiname prieš naudojant - tampa kava (gilių, morkų, kavos pupelių ar net kiaulpienių šaknų), o štai visa kita - kur naudojami tik neapdorota ar džiovinta žaliava, yra priskiriama arbatai. Todėl iš kinijos kilęs “arbatos” terminas tinka visiems augalų nuovirams (ramunėlių, liepų žiedų, ąžuolo žievės ir pan.)