Temos aktualumas. Dabartiniame mūsų planetos raidos etape pasauliniai klimato pokyčiai intensyvina hidrodinaminius ir krantinius procesus Pasaulinio vandenyno pakrančių zonoje. Didžiausi dinaminiai pokyčiai vyksta nerijose, kurios užima apie 13% Pasaulinio vandenyno pakrantės ilgio.
Nerijos plačiai paplitusios izoliuotuose vidaus jūrose (Baltijos, Juodojoje ir Azovo jūros), kuriuos su vandenynais jungia siauri ir negilūs sąsiauriai. Jūrų izoliacija lemia, kad vyraujantį vaidmenį krantuose atlieka jūros bangos ir vėjo sukeltos patvankos. Tad bepotvyninėse jūrose vykstantys procesai iš esmės skiriasi nuo procesų vandenynų krantuose, kuriose vyksta planetinio masto potvyniai ir atoslūgiai.
Bepotvyninių jūrų nerijos turi svarbią reikšmę krantų apsaugai bei ekonomikai. Intensyvesnis destruktyvių ir retrogradinių procesų pasireiškimas gali lemti reikšmingus jų pokyčius, tad potvynių nepatiriančių nerijų evoliucijos pažinimas yra svarbi mokslinių tyrimų tema.
Tyrimo tikslas – nustatyti nerijų, besiformuojančių įvairiomis hidrodinaminėmis sąlygomis bepotvyninėse jūrose, morfodinamines tendencijas.
Temos naujumas. Atskiros nepotvyninių jūrų nerijos yra gerai ištirtos, tačiau bendra šių kranto akumuliacinių formų susidarymo ir vystymosi dėsningumų analizė dar nėra atlikta. Šis tyrimas praplės krantotyros mokslo teorinę bazę apie kranto akumuliacinių darinių formavimąsi ir vystymąsi.
Praktinė reikšmė. Gauta medžiaga leis patikslinti nerijų genetines ypatybes, taip pat jų evoliucijos erdvinius ir morfologinius ypatumus. Gautą medžiagą taip pat bus galima panaudoti nustatant nerijų atsparumą antropogeniniam spaudimui, o tai leis padidinti juose esančių gamtosauginių teritorijų rekreacinį potencialą. Tyrimo metu gauta medžiaga leis spręsti ir apie kranto akumuliacinių formų atkūrimo problemas Juodosios ir Azovo jūrų regionuose pokario laikotarpiu.
Mokslinių tyrimų įgyvendinimo perspektyva. Darbas bus grindžiamas kartografinės medžiagos (nuo XIX a. pradžios iki XX a. pabaigos) ir nuotolinių tyrimų (nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio iki šių dienų) analize, taip pat lauko tyrimų duomenimis. Juodosios ir Azovo jūrų nerijų analizė karo padėties metu bus atliekama naudojant Chersono valstybinio universiteto darbuotojų anksčiau surinktą lauko tyrimų medžiagą (įskaitant mėginius). Gamtos tyrimų centras turi moderniausią lauko tyrimų medžiagos analizei skirtą įrangą.