Maláta előkészítés – A főzésre kerülő malátát először meg kell őrölni. Ez pusztán mechanikai folyamat, mégis a cefrézés alatti kémiai-biológiai folyamatok, a sörlé minőségi összetétele és kinyerése, valamint a kihozatal szempontjából alapvető jelentőségű. Az őrlés nem is olyan egyszerű feladat, mint elsőre gondolhatnánk, mert a héj és a magbelső különböző előkészítést igényel. Előbbit durvára, míg utóbbit a tökéletes végeredmény miatt finomabbra kell őrölni. A jó munka eredményét onnan fogjuk látni, hogy a héj nedves, rugalmas marad, és nem aprózódik fel, de a magbelső száraz és finomra őrölt lesz. Áztatás – Az eljárás lényege, hogy a tényleges cefrézési folyamat megkezdése előtt a malátát 12 órára előáztatják, melynek célja, hogy a maláta már oldott komponensei maradéktalanul belekerüljenek a cefrébe (beleoldódjanak a vízbe), javítva a kihozatalt. Tehát tulajdonképpen egy fizikai folyamat, ahol oldódás történik, és nem mellékesen a maláta vizet vesz fel és elkezd megduzzadni. Cefrézés – A sörfőzés ezen szakaszának a célja tulajdonképpen, hogy a maláta keményítőtartalmát cukorrá alakítsuk, valamint az egyéb alkotórészekkel, mint a például a kismolekulájú fehérjékkel együtt, vízben feloldjuk. Ez a folyamat a cefrézés és a keletkezett oldat a sörlé, melynek oldott alkotórészének összege az extrakt. Szűrés – A cefrézés során a maláta anyagának nagy része vízben oldódik és a kémiai folyamatok hatására átalakul, egy édes, cukros lé keletkezik. A folyadékot a maláta oldhatatlan részeitől egy fizikai folyamattal, azaz szűréssel kell elválasztani. Komló forralás – A cefre szűrése után a következő fontos lépés a komlóforralás. A sörfőzés ezen szakaszában, ismét főleg kémiai és biokémiai változások történnek a magas hőmérséklet hatására. Illetve – ahogy a cím is utal rá – ebben a szakaszban fűszerezzük, komlózzuk a sört. Hűtés – A felforralt folyadékot ebben a fázisban lehűtik, hogy ezen a hőfokon menjen végbe a sörlé erjedése. Bár nem tűnik annak, de ez egy nagyon fontos része a sörfőzésnek és legalább annyira meghatározó, mint az alapanyagok vagy a cefrézés. Talán a legnagyobb probléma, hogy az élesztő magas hőmérsékleten másképpen termel észtereket és olajakat, amitől a sör „üres ízű” lesz. Ha pedig túlhűtjük a sörlét, akkor az erjedés nagyon lassan vagy egyáltalán nem indul be. Erjesztés – Az erjesztés során az élesztő a kicefrézett cukrot alkohollá és szén-dioxiddá alakítja át és az erjedés végén az édes, alkoholmentes folyadékból sör lesz.  Szűrés – Az erjesztést egy újabb szűrési folyamat követi, mely segít beállítani a sör végső paramétereit. Befolyásolja a lé színét, keserűértékét, habtartósságát, de még a sör stabilitását is.  Pasztőrözés – A pasztőrözés gyakorlati csíramentesítésként is nevezhető, a biológiai stabilitás növelését, valamint tartósítást jelent. Célja a sörben esetlegesen jelenlévő, sörromlást okozó élesztő- és baktériumsejtek szaporodásának megszüntetése, működésképtelenné tétele. Csomagolás – A folyamat végén, hordókba, palackokba, vagy dobozokba fejtik a sört, hogy a megfelelő csomagolásban eljuthassanak a sörkedvelő társaságok asztalára, vagy a baráti beszélgetések kiegészítőjeként bearanyozzák a pillanatot.