Könnyen lehet, hogy egyiket sem! Alapvetően nincs olyan nyilvántartás, hogy telekhatár. Telekhatár az lesz, amit arra jogosult földmérő hivatalos eljárás során megállapít, ehhez pedig meg kell nézni az a térkép milyen mérésekkel, méretekkel, hogy keletkezett, hogyan változott a mai állapotig. Településeink nagy részének az a térképe, ami a térképmásolaton van, és a telekhatáraink rajzának véljük, valójában még a 70-es években keletkezett. Teljesen régi technológiájú, mérőszalagos vagy teodolitos, pontatlanabb méréssel felmérve, majd ezeket a méréseket kézzel, például 2000-es kicsinyítésű térképre rajzolva. Ahol kiszámolva 1 milliméter rajzolási pontatlanság rögtön 2 méteres eltérést okoz! Sok helyen ezek a pontatlanabbul mért és papíron pontatlanabbul rajzolt mérések rögzítik ma is a telekhatárokat! Van, ahol ezt csak fogták és beszkennelés után egyszerűen csak átrajzolták a számítógépre, és ezt látjuk ma a térképmásolaton. Nem célszerű itt belemenni, de legyen annyi elég, egy telek határait épp ezért csak úgy szabad hitelesen megállapítani, kijelölni ha a földhivatalból megismertük annak régi méretadatait is. Ezért külön szakma a földmérés, aki tudja értelmezni a telek meghatározásával kapcsolatos összes mérést, és összehasonlítja a helyszíni állapottal. Ezt a folyamatot bonyolult szakmai szabályok rendezik. Éppen ezért, egyáltalán nem biztos, hogy a helyszínen azokat a méreteket állapíthatja meg a földmérő, amiket a földhivatali koordináták, vagy a térképmásolat mutatnak. Tipikus eset, hogy például a térképmásolaton az épületünk a telekhatáron van, de egy szakember számára a régi papírok alapján egyértelmű, hogy ott még 50 centi a telkünkhöz tartozik és úgy fogja határunkat kijelölni.