בס"ד יג תמוז תשפ"ב תשובה, לגבי ערלה –  הגמרא – ראש השנה ט: – אומרת:  "ת"ר אחד הנוטע (נטיעה), אחד המבריך (מכופף ענף לארץ ומכסהו באדמה וקוצצו מהאילן), ואחד המרכיב (ענף של אילן על גזע אחר) ערב שביעית שלושים יום לפני ראש השנה – עלתה לו שנה (לעניין ערלה ושביעית)". משמע שבהרכבה שייך ערלה ושביעית.  וכן פסק השו"ע (יו"ד רצד, סעיף טז): אחד המרכיב יחור (שעבר עליו שנות ערלה) באילן אחר (שעוד לא עבר שנות ערלה).. כולם חייבים בערלה. וכך הדין כשהאילן התחתון חדש בתוך שנות העורלה שלו, שאז הענף בטל לו. אך אם מדובר שהאילן התחתון נטוע למאכל וקיים ג' שנים, ואתה מרכיב בו ענף חדש בלי פירות – הוא בטל לאילן ואין כאן ערלה. כל שכן – שאין ערלה – אם הענף החדש שהבאת הוא בא מעץ שעברו עליו שלוש שנים, שאז הוא לא נקרא "חדש", וממילא כיוון שמרכיבו באילן תחתון שאף עליו עברו שלוש שנים וכנ"ל, אין כאן חשש כלל וכלל.    לגבי שביעית –  כל הנ"ל לגבי דיני ערלה, אך אין לעשות כן השנה שהיא שנת שמיטה.  ואם עבר ונטע או הרכיב או הבריך, חייב לעקור. ואין כאן חשש לאיסור בל תשחית שיש כאן חשש איסור (הגרי"ש אלישיב. מובא בספר משפטי ארץ עמ' 26).  הרמב"ם מוסיף: "שאם לא עקר, הפירות מותרים. ואם מת קודם שיעקור מחייבין את היורש לעקור" עד כדי כך.  כט"ס.