בס"ד ג אב תשפ"ב   חלוקים הראשונים: לדעת המהר"מ מרוטנבורג אם הגדיל בתוך שבעה או שלושים, מונה שבעה ושלושים משעה שהגדיל (ולא מיום קבורה). ואם הגדיל לאחר שלושים יום, בטלה ממנו גזרת שבעה ושלושים, אך משלים יב חודש מיום הקבורה.  לעומתו הרא"ש תלמידו חולק וסובר שקטן שמת אביו ואמו, בטלה ממנו גזירת שבעה ושלושים אפילו אם הגדיל בתוך שבעה, שמה שקובע זה שעת הקבורה ואז היה פטור.    וכך פסק השולחן ערוך (יו"ד סי' שצו,ג):  קטן שמת אביו ואמו, ואפילו הגדיל תוך שבעה, בטל ממנו כל דין אבלות ואינו חייב בו.  (ולמרות הסתירה ממרן בהלכות אונן (סימן שמא,ב) יישבו האחרונים דברי מרן וכך פסקו להלכה שאין בו דיני אבלות שבעה ושלושים גם שהגדיל בתוך שבעה או בתוך שלושים).   לגבי אבלות י"ב חודש – נחלקו הפוסקים אם לדעת השו"ע קטן שהגדיל בתוך שבעה, חייב על כל פנים באבלות של יב חודש, או לא. החכמת אדם סובר (פת"ש שצו,ד) שחייב כיוון שאבלות יב חודש משום כבוד אב ואם. אך בשו"ת שיבת ציון חולק וסובר שפטור מאבלות של יב חודש.  וכן פסק הרב עובדיה בחזון עובדיה (ח"ב עמ' קי"ח ד"ה וכתב) וכפשטות לשון השולחן ערוך שכתב: "שבטל ממנו כל דין אבלות".    לגבי שאלתך, אם דבריו אמורים שהגדיל בתוך שבעה שפטור, כל שכן למקרה שלך – שהגדילה בתוך יב חודש ואחרי שלושים – שפטורה. (אך הוסיף הרב עובדיה שם לגבי קטן שיש לומר לבן כשיגדל, שישתדל להתמיד בלימוד התורה בכל יב חודש, משום שברא מזכה אבא). כט"ס.