בס"ד כט סיון תשפ"ב לגבי שאלתך הראשונה –  בספר פסקי תשובות (על אורח חיים סימן ריט אות יג) כותב שלכתחילה יש למברך לעמוד, ועשרה השומעים ישבו, וכמשמעות הפסוק ובמושב זקנים יהללוהו, אך גם בזה אין הדבר מעכב כלל ואם ישב המברך ועמדו השומעים יצא ידי חובתו. ולגבי שינוי הלשון – השו"ע – אורח חיים סימן רי"ד – כותב: "כל ברכה שאין בה הזכרת שם ומלכות, אינה ברכה; ואם דילג שם או מלכות, יחזור ויברך; ואפי' לא דילג אלא תיבת העולם, לבד, צריך לחזור ולברך, דמלך לבד אינה מלכות".  והפסקי תשובות שם מסכם את דברי האחרונים וזה לשונו: "ומסקנת הדברים ועפ"י עוד אחרונים, לכתחילה יזהר אדם שלא לשנות אף תיבה אחת מטופסי הברכה שתיקנו לנו אנשי כנסת הגדולה וחז"ל הקדושים כי בכל תיבה ותיבה יש כמה סודות וענינים גבוהים ורמים. ובדיעבד כל שאמר או שמע תיבת 'ברוך' ושם אחד משבעה שמות שאינם נמחקים ו'מלך העולם' ונוסח סיום הברכה, אפילו בשאר לשונות ואפילו לא בדקדוק כטופס נוסח חז"ל אלא אמר משמעות הדברים, יצא ידי חובתו ואינו חוזר ומברך". וכן בסימן רט"ו אות ה' הוא כותב וזה לשונו: "אמנם אדם עם הארץ ופשוט אך ירא שמים ומתנהג בתמימות וישרות הטועה בברכותיו מחוסר ידיעה או שימת לב, וכוונתו טהורה לשמים, מותר לענות אחריו אמן". כל טוב סלה.