Misinformaatio ja disinformaatio ovat molemmat termejä, joita käytetään kuvaamaan vääriä tai epätarkkoja tietoja. Tärkeimmät erot niiden välillä liittyvät tarkoitukseen.
Misinformaatio on väärää tietoa, joka leviää tahattomasti erityisesti silloin, kun luotettavien lähteiden tietoa on niukasti tarjolla.
Esimerkkinä voidaan mainita COVID-19-pandemiaa koskeva varhainen vääränlainen tieto. Vuonna 2020, kun virus alkoi levitä, verkossa levisi myös väärää tietoa siitä - esimerkiksi, että valkosipulin syöminen tai suuveden käyttäminen voisi ehkäistä tartuntaa. Maailman terveysjärjestö ja muut instituutiot loivat resursseja, jotka auttoivat informoimaan yleisöä, kun tutkijat pyrkivät kiivaasti ymmärtämään virusta. Mutta jopa kolme vuotta myöhemmin, kun tietämyksemme COVID-19:stä on kasvanut harppauksin, väärät kertomukset sen toiminnasta ovat edelleen olemassa.
Disinformaatiota sen sijaan luodaan tai levitetään tarkoituksellisesti ihmisten harhaanjohtamiseksi. Yksi näkyvä esimerkki on Facebook-kampanja, joka käynnistettiin äänestäjien hämmentämiseksi Yhdysvaltain presidentinvaalien aikana vuonna 2016. Nämä venäläisen trollifarmin ostamat sosiaalisen median mainokset auttoivat heikentämään demokraattista prosessia tavoilla, joita käsitellään yhä tänä päivänä.
Sekä julkisille että yksityisille organisaatioille misinformaatio ja disinformaatio uhkaavat mainetta ja yleistä luottamusta merkittävin kielteisin seurauksin. Tämän vuoksi organisaatioiden on puolustettava itseään molempia vastaan.