Pääsääntöisesti hankkeessa työskentelevän henkilön tulee pitää hankeaikana kertyneet lomat pois ennen työsuhteen päättymistä. Pitämättömien lomapäivien henkilöstökustannukset voidaan kohdentaa hankkeelle vain poikkeustapauksissa ja mikäli hankkeen budjetti mahdollistaa tämän ja mikäli menettely on muutenkin organisaatiossa mahdollista. Mikäli henkilö jatkaa hankkeen päätyttyä saman työnantajan palveluksessa, voidaan hankkeelle kuuluvasta lomakustannusten osuudesta tehdä lomapalkka- ja lomarahavaraus ja kohdentaa se hankkeen kuluksi.
Kestävän kasvun ohjelman hankkeiden on tarkoitus jatkua vuodesta 2022 aina vuoteen 2025 saakka katkeamattomana kokonaisuutena. Vuosia 2023–2025 koskevat avustuspäätökset on tehty joulukuussa 2022. Jos työntekijän vuoden 2022 loppuun päättyväksi sovittu työsuhde on tarkoitus jatkua edelleen vuonna 2023 toisessa haussa haetun valtionavustuksen myötä, tässä poikkeustapauksessa työntekijän ei tarvitse pitää lomia pois ennen vuoden 2022 loppua. RRP1-hankkeen aikana kertyneistä, pitämättömistä lomista tulee kuitenkin tehdä lomapalkka- ja lomarahavaraus hankkeen kirjanpitoon. Tässä on huomattava se, että kun henkilölle sitten todellisuudessa maksetaan lomaraha ja -palkka RRP1-hankkeen aikana kertyneiden lomien osalta, ei tätä vasten voi enää hakea uudelleen valtionavustusta.
RRP1-hankkeen aikana kertyneiden lomien henkilöstökulujen tulee siis kohdentua RRP1-hankkeelle. RRP1-hankkeen aikana kertyneet lomarahat ja -palkat voi hakea maksuun vielä RRP1-hankkeen raportointijakson maksatushakemuksen yhteydessä. RRP2-hankkeelle näitä kuluja ei voi enää kohdentaa.