Nykyinen lainsäädäntö antaa mahdollisuuksia puuttua järjestäytyneeseen rasismiin, mutta on myös monitulkintainen eikä anna viranomaisille kaikissa tapauksissa tarpeeksi vahvaa selkänojaa puuttua järjestäytyneeseen rasismiin. Nykyinen lainsäädäntö ei tosiasiassa ja käytännön tasolla kata kaikkia niitä järjestäytyneen rasismin tapauksia, joita sen kansainvälisten velvoitteiden mukaan pitäisi. Esimerkiksi yhdistyslakiin on kirjattu, että yhdistyksen tarkoitus ei saa olla hyvien tapojen vastainen. On sanottu, että tämä jo karsisi pois rasistiset järjestäytyneet tahot. ”Hyvä tapa” on kuitenkin tulkinnanvarainen ja epämääräinen, eikä pykälä ole estänyt rasististen järjestöjen toimintaa. Pelkkä näennäisesti velvoitteet täyttävä laki ei riitä, vaan sitä pitää myös soveltaa – ja ylipäänsä voida soveltaa. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio (ECRI) on kritisoinut Suomea siitä, että rasismi- ja rotusyrjintäsyytteistä annettujen langettavien tuomioiden määrä on pieni ja tapauksia viedään oikeuteen harvoin, vaikka ilmiö on olemassa Suomessa.