Hakkeroinnilla viitataan usein tunkeutumiseen tietyn kohteen järjestelmään tai -sovellukseen ilman kohteen suostumusta tai tietoa. Termi 'hakkerointi' sisältää myös kohdistetut hyökkäykset (APT=Advanced Persistent Threat).
Monet kuitenkin tekevät eron termien 'hakkeri' ja 'krakkeri' (cracker) välille:
Hakkerit pyrkivät käyttämään tietojaan hyvään tarkoitukseen, eivätkä tee tietoturvahyökkäyksiä vahingoittaakseen yritystä tai sen tietoja. Yritys voi palkata hakkerit etsimään järjestelmistään tietoturva-aukkoja tai "hyökkäys" voidaan toteuttaa ns. pro bono, eli hyvää hyvyyttään, jotta yritys huomaisi olemassa olevan riskin.
Krakkerit puolestaan murtautuvat järjestelmään aikeenaan varastaa tai muuten vahingoittaa yrityksen tietoja tahallaan.
On muistettava, että tietyissä tapauksissa hakkerointi voi olla jopa riskialttiimpaa kuin perus tietoturvamurto, koska hakkereilla on käytössään usein tarkempaa tietoa kohteen ohjelmista ja koodista. Valtaosa hakkereista silti työskentelee turvajärjestelmien kehittämiseksi, ja tekemällä yhteistyötä tunnetun ja alalla arvostetun toimijan kanssa, riskin voi minimoida.