Yhteiskunnan toiminnot, kuten verotus, edellyttävät määrämuotoista tietoa esimerkiksi rakennuksista. Lainsäädäntöä on kehitettävä vastaamaan digitalisoituvan yhteiskunnan tarpeita. Tarvitaan tietynasteista velvoittavuutta, joka tuo valtakunnallisesti yhtenäisen tavan tuottaa ja jakaa tietoaineistoja.
Monet rakennetun ympäristön tietojärjestelmää ohjaavat säädökset ovat laissa julkisen hallinnon tiedonhallinnasta ja laissa viranomaisen toiminnan julkisuudesta. Siihen perustuu esimerkiksi tiedonsiirto kunnan ja rakennetun ympäristön tietojärjestelmän välillä rajapintojen avulla.
Tietojärjestelmäuudistuksen tarpeet ovat olleet lähtökohtana myös maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistukselle. Syksyllä 2022 eduskunnalle annettava esitys uudeksi rakentamislaiksi määrittelee, että rakentamislupaa haettaisiin jatkossa tietomallimuotoisella suunnitelmalla tai muutoin koneluettavassa muodossa. Lupaa edellyttävät suunnitelma- ja toteumamallit tallennettaisiin tulevaan rakennetun ympäristön tietojärjestelmään. Alueidenkäytön digitaalisuutta koskevat pykälät puolestaan sisältyvät lakiin rakennetun ympäristön tietojärjestelmästä.
Hallituksen esitys laiksi rakennetun ympäristön tietojärjestelmästä oli lausuntokierroksella 17.6.-12.8.2022. Se on määrä antaa eduskunnalle syyskuun puolessa välissä. Sekä rakentamislain että rakennetun ympäristön tietojärjestelmää koskevan lain on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2024.