Østrig er oftest lig med hvidvin – særligt nationaldruen Grüner Veltliner. Bjerglandet producerer dog også rødvin – f.eks. Blaufränkisch, som med fadlagring kan blive både rund og fyldig. Eller Zweigelt, som er en forholdsvis let koldklimarødvinsdrue, ofte med fine præg af kirsebær og hindbær. Det er spændende, velsmagende og der er vel ingen grund til altid at drikke Cabernet Sauvignon, Pinot Noir, Syrah eller Zinfandel.
Østrigs vinhistorie kan føres tilbage til bronzealderen, men en målrettet vindyrkning kom først i gang noget senere, da stifter og klostre begyndte at vise interesse for vin. Den østrigske vin blev ikke kun brugt som nydelsesmiddel – den var også meget værdsat og brugt som helbredende middel. I det 16. og 17. århundrede blev både vinmarker og vindyrkning indskrænket gevaldigt på grund af recession og politisk ustabilitet. Først i det 18. århundrede fik Østrig igen en økonomisk optur, samtidig med at der blev indført en række love, som lovliggjorde salg af hjemmelavede vine og levnedsmidler.