Data fra det folketingsvalget i 2015 viste, hvordan grupperinger fra både rød og blå blok foretog koordinerede angreb mod hinanden på sociale medier - især under de store partilederdebatter.
Op til valget i 2019 var TV 2 i kontakt med adskillige politiske ungdomsorganisationer, som enstemmigt forklarede, hvordan de i større eller mindre grad igen forberedte sig på at sidde klar ved tasterne for at sikre kandidaterne digital rygvind.
Facebook er indrettet sådan, at kommentarsporene for det meste viser de kommentarer, der er “mest relevante”. I Facebooks algoritmesystem er en kommentar “mest relevant”, når mange har interageret med den ved enten at svare eller givet kommentaren en reaktion.
I nogle tilfælde kan den "mest relevante" kommentar dog godt være en partisoldat, som søger at sætte en politisk modstander i et dårligt lys. For at sikre sig, at kommentaren bliver vist først, aktiverer partisoldaten sin “hær”, som går ind og liker kommentaren, så den derved bliver “mest relevant” i Facebooks optik. For det utrænede øje kan debatten dermed se helt anderledes ud, end hvad der reelt set foregår i kommentarsporet - men fordi kommentaren har mange likes, stoler vi på indholdet af den.
Det er lemmingeffekten, forklarer professor Vincent Hendricks.
- Partiernes “troldehære” kan gøre, at vi køber ind på en usand præmis i debatten.
- Mange likes sender et offentligt signal om troværdighed og er derfor ikke uvæsentlige for, hvad vi selv mener. Har en kommentar mange likes, vil vi også være tilbøjelige til at synes godt om den, fordi det er vigtigt for os at være på linje med de andre, siger han og minder om, at “just because flies like shit doesn’t mean it tastes good”.