Det korte svar er ja. Skadevolderen er ikke part i Erstatningsnævnets sag og får ikke lejlighed til at udtale sig over for Erstatningsnævnet. Oftest er skadevolderen ikke bekendt med, at der har verseret en sag i Erstatningsnævnet. Derfor får skadevolderen først lejlighed til at udtale sig, når der træffes en beslutning om, at der skal rejses et erstatningskrav mod skadevolderen (regreskrav).
Hvis det i den forbindelse er nødvendigt at videregive fortrolige oplysninger om skadelidte, har Justitsministeriet vurderet, at dette ikke er uberettiget efter straffelovens § 152.
I de tilfælde hvor skadevolderen ikke betaler det fremsatte krav eller indgår et frivillig forlig, beslutter Civilstyrelsen, om staten skal stævne skadevolderen ved retten for at få en dom for kravet. Ved retssagen kan det være nødvendigt at fremlægge de beviser, som ligger til grund for statens krav. Det kan være følsomme personoplysninger om f.eks. skadelidtes helbred, da disse har afgørende betydning for kravets karakter, størrelse, og om retten er enig i, at staten kan kræve pengene betalt af skadevolderen.