Et eksempel på Fake News i Danmark er også et eksempel på Fake News, der bliver brugt som et politisk våben
I slutfasen af valgkampen i 2015 blev der offentliggjort en artikel med overskriften “Afsløring: Thornings mand fik ferierejse betalt af den danske statskasse.” Artiklen er i sit grafiske udtryk identisk med Ekstra Bladet - men den er hverken skrevet af avisens journalister eller trykt af Ekstra Bladet. Opslaget blev hurtigt spredt på Facebook. Det viste sig at artiklen var et læserbrev skrevet som en artikel, som nogen så havde manipuleret til at ligne en avisartikel fra Ekstra Bladet.
Det er svært at sige, om opslaget havde nogen effekt på valgresultatet, men det har nok været formålet. Samtidig skal det pointeres, at når den slags foregår i stor skala, kan det i sidste ende have konsekvenser.
Det er noget, der i højere grad foregår i USA, hvor valget i 2016 mellem Donald Trump og Hillary Clinton var et skrækeksempel. Her blev Fake News spredt om begge parter, og internettet viste sig fra sin grimmeste side. Adskillige Fake News historier florerede på de sociale medier og udgav sig for at være reelle nyhedshistorier. Konsekvensen var at amerikanerne generelt stoler mindre på de etablerede nyhedsmedier, da Fake News ikke kun foregår på de sociale medier. De etablerede nyhedsmedier publicerer også Fake News - nogle mere bevidste end andre.