Spørgsmål om straf, mentalerklæring, farlighed, sindssyge og psykopati har jeg flere gange været inde på her i brevkassen i forbindelse med konkrete sager. Lad mig prøve at skabe et overblik i forhold til dine betragtninger. Hvis man bliver sigtet af politiet for grov personfarlig kriminalitet, afsiges der normalt kendelse i retten om, at man skal mentalundersøges. Det fremgår af retsplejeloven. Formålet med mentalundersøgelsen er at finde ud, at om den sigtede er sindssyg – eller tilregnelig, som der står i loven. Man skal nemlig være tilregnelig for at kunne straffes. Anbringelsesdom Bliver man skønnet til at være utilregnelig, altså sindssyg i gerningsøjeblikket, vil man i stedet for en fængselsstraf typisk blive dømt til at blive anbragt på en psykiatrisk institution. Det kaldes en anbringelsesdom. En sådan dom fik for eksempel gerningsmanden til masseskyderiet i Fields i juli 2022. For at blive erklæret uegnet til straf, altså utilregnelig, kræves det, at man skønnes at have en urealistisk virkelighedsopfattelse. Nogle gange hører disse personer stemmer eller ser syner. Livstid i praksis Bliver man vurderet til at være tilregnelig og dermed egnet til straf, bliver det i form af en fængselsstraf. De fleste gange udmåles straffen i et antal år, og i særligt grove drabssager kan der blive tale om tidsubestemt straf, altså fængsel på livstid. Livstid betyder i praksis og i de fleste tilfælde, at man løslades efter 15-17 år, men enkelte livstidsdømte kommer til at afsone betydeligt længere. Der sidder i øjeblikket livstidsfanger i danske fængsler, som har afsonet i mere end 30 år og som stadig ikke er løsladt, fordi de efter de normale 15-17 års afsoning fortsat vurderes som farlige. Forvaringsdømte egnede til straf Forvaring er ikke, som mange tror, en straf til de sindssyge og utilregnelige, der som nævnt idømmes en anbringelsesdom. Forvaring og livsvarigt fængsel er de strengeste straffe i loven, netop fordi der ikke er en formel udløbsdato på afsoningen. Hvis det i en straffesag er på tale, at der skal ske en tidsubestemt straf, er der altså tale om enten fængsel på livstid eller forvaring på ubestemt tid. Det er vigtigt at holde sig for øje, at forvaringsdømte ikke er vurderet til at være utilregnelige og sindssyge. De er altså egnede til straf. Derfor får langt de fleste meget farlige drabsmænd livsvarigt fængsel eller forvaring på ubestemt tid. I de fleste tilfælde vælger domstolene i sådanne tilfælde at vælge fængsel på livstid. Velbegavet og farlig Det ses i mange mentalerklæringer, at strafegnede, tilregnelige og altså ikke-sindssyge personer, vurderes til at have psykopatiske og karakterafvigende træk, at de er uden empati for andre mennesker, og at de er farlige. Men psykopati, ondskab og farlighed har oftest ikke noget med sindssygdom at gøre. Jeg siger det på den måde, at man kan være psykisk syg og sindssyg og være jordens fredeligste menneske – og man kan være velbegavet, veluddannet og tilregnelig og særdeles farlig. Forvaring bliver mest brugt til særligt farlige gerningsmænd i sager, hvor der ikke er mulighed for livstid. Det kan typisk være i meget grove voldtægtssager. For en voldtægtsforbryder kan ikke idømmes livstid, uanset hvor mange og grove forbrydelser han har begået. Den mulighed er der ikke i loven.