Med en verificeret EPD har man som producent dokumentation for byggevarens samlede miljøpåvirkninger. Det giver mulighed for at skabe en grønnere forretningsmodel, at opnå en potentiel interna¬tional konkurrencefordel og øget transparens over for kunderne – i forhold til miljøansvar.
En EPD er frivillig, men den kan ses som en investering. De nye krav om klimaberegning for bygninger i Bygningsreglementet (BR18) , som trådte i kraft pr. 1. januar 2023, betyder nemlig, at producenter vil opleve en øget efterspørgsel på EPD’er.
Klimakravene i BR18, der blev indført 1. januar 2023, betyder, at nye bygningers samlede klimapåvirkning skal dokumenteres. Byggeri over 1.000 m2 skal endda overholde en grænseværdi for klimapåvirkningen. Denne dokumentation kan leveres i form af en LCA på bygningsniveau. Her udgør miljødata, fx fra EPD’er, en grundsten. Der er dog ikke noget direkte krav om, at der skal anvendes EPD’er i forbindelse med LCA’er på bygningsniveau. Der må gerne anvendes generiske data , men det gør - alt andet lige – beregningsgrundlaget mere usikkert i forhold at vurdere byggeriets reelle miljøpåvirkning. Derudover giver EPD’er typisk ekstra point, når bygherrer ønsker at certificere deres byggeri via en certificeringsordning for bæredygtighed (det kan fx være DGNB, som er en udbredt ordning i Danmark).
En EPD og den bagvedliggende livscyklusvurdering (LCA) kan, udover at dokumentere byggevarens miljøpåvirkning, bidrage til en langt bedre produkt- og produktionsforståelse. Det kan igen bidrage til udvikling og reduktion af byggevarens miljøpåvirkning - og i sidste ende styrke producentens egen miljøprofil.