Verdensøkonomien bliver i merkantilismen set som et nulsums-spil, hvor landene så det guld, som naboerne tjente, var guld, som de selv havde tabt. Derfor gjorde landene alt, hvad de kunne for at sætte en kæp i hjulet på naboernes handel og for at styrke deres egen. Hvilket ofte kom ud på et.
Det er meget hen ad samme tankesæt, der ligger bag Trumps handelspolitik. Hvorfor han også bliver anset for at være merkantilist.
Protektionismen er beslægtet med merkantilismen, men i en mere opdateret og bredere variant.
Udover told har protektionismen i sin værktøjskasse også statsstøtte, importkvoter og særlige standarder for bestemte produkter, som virksomhederne skal leve op til, hvis de vil kunne sælge deres varer i landet.
Protektionisme vandt frem i løbet af det 20. århundrede og tog især til efter slutningen af Den Første Verdenskrig.