Mange tak for de pæne ord om brevkassen og podcasten. Når du nævner podcasten, henviser du helt sikkert til ”På sporet med Bolther & Isager”, som jeg laver sammen med journalist og forfatter Stine Bolther. Men for at vende tilbage til dit spørgsmål – jeg tror, det beror på en misforståelse, hvis du har hørt en anklager sige, at en dommer kan dømme uden for strafferammen. Domstolene fastsætter straffen inden for den strafferamme, der af Folketinget er fastsat for den lovovertrædelse, som gerningsmanden er fundet skyldig i. Strafferammen kan være bøde eller fængsel med angivelse af den maksimale længde af straffen. Strafferammen for hærværk er for eksempel bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, og strafferammen for røveri er fængsel indtil 6 år, i særligt grove tilfælde 10 år. Og straffen for drab er fra 5 år og til livstid. Stort manøvrerum En dommer kan ikke gå uden for strafferammen, altså hverken under minimumsstraffen eller over maksimumsstraffen, men må fastsætte straffen inden for hele strafferammen, så der er jo stort manøvrerum. Fængselsstraf kan i øvrigt ske fra en uge op til 16 år – og for særlig grove forbrydelser livstid. I praksis sker der prøveløsladelse, når to tredjedele af straffen er udstået, når det handler om domme over 60 dages fængsel, og livstidsdømte kan først prøveløslades efter 12 år. De livstidsdømte afsoner dog typisk omkring 16-17 år, enkelte meget længere. Kører automatisk Man kan ikke dømmes til livsvarigt fængsel uden mulighed for prøveløsladelse. Jeg forstår godt, at du spørger, for sådan er det faktisk i mange andre lande, hvor domstolene netop som en del af dommen kan beslutte, at den dømte aldrig nogensinde prøveløslades. I Danmark afgøres spørgsmålet om prøveløsladelse ikke af retten i forbindelse med domsafsigelse, så her oplever vi altså ikke, at dommeren beslutter, at den dømte person ikke på et eller andet tidspunkt kan prøveløslades. Det er nemlig som udgangspunkt Kriminalforsorgen, der afgør om og hvornår, en indsat bliver prøveløsladt. I langt de fleste tilfælde kører det så at sige automatisk og helt uden andre myndigheders involvering. Samlet vurdering Men i forhold til de livstidsdømte er det lidt anderledes. Efter 12 år kan den livstidsdømte søge om at blive prøveløsladt, og det er formelt justitsministeren, der træffer en sådan afgørelse. Livstid er jo her i landet principielt hele livet i fængsel, hvilket dog uhyre sjældent sker. De fleste løslades inden deres død. Hvis der gives afslag på løsladelse efter 12 år, skal der foretages en ny vurdering efter et år. Efter 14 års afsoning får den livstidsdømte mulighed for at få afslag om løsladelse forelagt en domstol. Om en livstidsdømt kan prøveløslades beror blandt andet på, om den pågældende stadig udgør en fare, og om den dømte vil være i stand til at leve kriminalitetsfrit uden for fængslets mure. En samlet vurdering af afsoningens forløb indgår også, ligesom både Rigsadvokaten og Retslægerådet inddrages. Indbragt for Højesteret Blandt de livstidsfanger, der har afsonet mere end de normale 16-17 år, er dobbeltmorderen Naum Conevski og rovmorderen Seth Sethsen, der nu begge nærmer sig 40 års afsoning. Seth Sethsen, der er den længst siddende livstidsfange i Danmark, fik i 2021 afslag på sin begæring om løsladelse. Byretten gav Kriminalforsorgen medhold i afslaget. Den afgørelse blev imidlertid i 2021 omgjort af landsretten, der besluttede, at Sethsen skulle udsluses og løslades. Sagen blev indbragt for Højesteret, der i juni 2022 ændrede landsrettens afgørelse og afslog begæringen om prøveløsladelse. Spiller en rolle Det er altså ikke direkte domstolene, der i forbindelse med deres afsigelse af en dom konkret kan bestemme, at den dømte person aldrig kan prøveløslades, sådan som det sker i flere andre lande. Men som jeg har prøvet at beskrive her, spiller domstolene alligevel en afgørende rolle i spørgsmålet om, hvorvidt og hvornår farlige livstidsdømte eventuelt skal prøveløslades.