Privat skifte er den mest brugte skifteform i Danmark. Denne skifteform kan kun benyttes, hvis alle arvinger er enige herom. Det kræves også, at mindst én arving er myndig. Der skal være tilstrækkelige midler i boet til at dække afdødes gæld. Reglerne om privat skifte er omfattende og kræver kyndig vejledning. Forenklet privat skifte er som ved privat skifte – men et forenklet privat skifte bruges typisk i boer, hvor der ikke skal betales boafgift grundet en mindre bobeholdning eller, fordi boet udtages af ægtefællen som enearving. Uskiftet bo kan benyttes af ægtefæller uden samtykke fra fællesbørn. Såfremt der er særbørn, vil en anmodning om uskiftet bo kræve samtykke fra afdødes særbørn. Mange er af den opfattelse, at et uskiftet bo er det bedste for længstlevende ægtefælle. Men ingen familier er ens, hvorfor man bør søge juridisk rådgivning herom. Ægtefælleudlæg kan benyttes i boer, hvor delingsformuen inkl. længstlevendes særeje udgør mindre end kroner 820.000,00 (2022-niveau). I formuen beregnes delingsformuen samt udbetalte forsikringer, pensioner mm. til længstlevende. Længstlevende skal ved udlægget ikke respektere hverken ægtepagt eller testamente, da længstlevendes ret til ægtefælleudlæg går uden om testamenter og ægtepagter. Boudlæg – også kaldet begravelsesudlæg. Cirka 30% af alle boer i Danmark bliver afsluttet som et boudlæg. Man kan få et boudlæg, hvis der i boet er under kroner 47.000,00 tilbage i boet, når begravelsen er betalt. Den, der modtager et boudlæg hæfter for betalingen af begravelsesudgifterne samt tømningen af afdødes lejlighed. Alle øvrige kreditorer kan ikke få deres krav betalt. Ovennævnte er vejledende og kræver rådgivning inden iværksættelse. Ring til Kjølby Juristen i dag og få et gratis bomøde med Mette Kjølby, cand. jur. Det koster ikke noget at spørge.