Den Kognitive Færdighedsmodel har tre hovedformål:
At sikre et fokus på både adfærd, tænkning og følelser, så vi kan forstå hele barnet og forstå årsagen bag barnets adfærd.
At være en model, der skaber forståelse for både underviseren, pædagogen, forælderen og psykologen. Modellen er nem at forstå, og både i sprog og fokus peger den i retning af, hvad vi kan gøre frem for blot at beskrive barnet.
At bevare det nuancerede perspektiv, som er nødvendigt for ikke at oversimplificere neuropsykologi, barnet eller den pædagogiske opgave
Der findes mange modeller til forståelsen af menneskers indre liv, men det unikke ved Den Kognitive Færdighedsmodel er, at den retter sig så langt mod praksis som muligt uden at oversimplificere barnets kognition. Der er derfor ikke langt fra modellen og til at skrive en relevant elevplan eller kognitiv målsætning, vælge det næste træningsmateriale eller blot til at fange de læringspotentialer, der er overalt i hverdagen, og forfølge dem.
Den Kognitive Færdighedsmodel er bygget op ud fra den omfattende psykologiske viden om børns udvikling, intelligens og sociale forståelse. Derudover er den inspireret af Vygotsky, Feuerstein og andre, som har inddelt kognition i mikrokognitive funktioner, fx opmærksomhedsstyring, selvregulering, arbejdshukommelse, perspektivtagen og vedholdenhed.
Kort beskrevet er Den Kognitive Færdighedsmodel struktureret i fem hovedkategorier:
Informationsindsamling, Bearbejdning og Eksekvering, som beskriver processen, hvor vi indsamler information med vores sanser, gør noget med informationen i vores hjerne og så udfører en handling.
Understøttende faktorer – kognitive funktioner som understøtter den førnævnte proces
Læringstilgang, som er barnets mere grundlæggende forholdemåder og tilgang i læringssituationer.