Listová zelenina miluje hnojenou půdu. Nemá ráda podmáčenou, studenou a kyselou zeminu. Oproti květáku má listová zelenina menší kořeny, tudíž je slabá na to, aby si opatřila živiny jako třeba mohutné rajče. Protože má listová zelenina velmi krátké vegetační období, vyžaduje dostatečný přísun živin. Například oproti mrkvi, celeru či petrželi se salát sklízí pouze 8 týdnů po výsadbě, špenát dokonce už po 6. Proto pokud půdu dostatečně nevyživujeme, kvalitní úrody se nedočkáme. Jednotlivé rostliny mají kolem sebe rády prostor. I v dospělosti by jim kolem sebe mělo zůstat volné místo. V případě, že osivo vysadíte moc na husto, jsou náchylné na škůdce a houbové choroby. Při samotném zalévání si dejte pozor, ať zaléváte zeminu, ne sazeničku.
Listová zelenina patří mezi velmi tolerantní sousedy. Výborně se snáší s ostatní zeleninou na zahrádce. Dařit se vedle nich bude mrkvi, hrášku, kedlubnu, ředkvičce, cibuli, rajčeti, okurku. Nesnese se akorát s jedním zástupce kořenové zeleniny a tím je petržel.