Průzkum veřejného mínění se dělá tak, že tazatel (vyškolený pracovník agentury) předloží respondentům (vybraní občané) otázku a nabídne možné odpovědi. Rozložení vlastností respondentů, jako je věk, vzdělání, bydliště a podobně by mělo odpovídat rozložení vlastností lidí ve společnosti. Počet dotazovaných respondentů bývá většinou kolem 1 000. Některé agentury používají dotazníkové rozhovory přímo na ulici.
Průzkumy veřejného mínění se hojně používají například před volbami, aktuálně nás v roce 2020 čekají volby do Senátu a také krajské volby. Výsledky průzkumů samozřejmě neznamenají, že takto volby přesně dopadnou, lidé si ale podle nich mohou udělat alespoň nějakou představu.
Někteří se však průzkumy nechávají velmi ovlivňovat a strany, které podle průzkumů „nemají šanci“, nakonec nevolí, což není dobře. Průzkumy mohou velmi ovlivnit nejen české volby, ale například i volby amerického prezidenta. Lepší je rozhodovat se například podle volební kalkulačky.