Aquest principi inspirador es basa en els criteris per a una ocupació racional del sòl que s’enumeren en l’article 7 de la LOTUP. La Llei insta que la planificació territorial i urbanística prioritze i promoga“la culminació dels desenvolupaments existents i l’ocupació sostenible del sòl (…) com a opció preferent sobre el nou creixement, per a evitar la segregació i la dispersió urbanes, amb la finalitat de possibilitar el manteniment de la funció primària del territori com a base de la protecció dels valors ambientals dels espais urbans, rurals i naturals i de la correcta integració i cohesió espacials dels diversos usos o activitats, tot amb la finalitat de reduir la generació de desplaçaments”. També l’article 3 de la LOTUP, sobre el concepte de desenvolupament territorial i urbanístic sostenible, estableix que“per a distribuir de manera harmònica les activitats residencials i productives de la població (…) se satisfaran les demandes adequades i suficients de sòl, de manera compatible amb els anteriors objectius, orientant-les de manera que es potencien assentaments compactes, es minimitze l’ocupació de nous sòls, i es done preferència a la rehabilitació d’edificis, la millora dels espais públics urbans i el reciclatge d’espais ja urbanitzats”. Al seu torn, respon als criteris per a la planificació urbanística del sòl destinat a usos comercials recollits en l’article 32 de la Llei 3/2011, de 23 de març, de comerç de la Comunitat Valenciana: “a) Procurar la seua localització preferent en trames urbanes consolidades i espais annexos i el seu desenvolupament al costat d’implantacions ja consolidades. b) Evitar la proliferació de localitzacions comercials que siguen exteriors als nuclis urbans, afavorisquen processos d’extensió discontínua o produïsquen ocupacions disperses del sòl, sense que existisca una justificació raonada. c) Fomentar el desenvolupament de dotacions comercials que satisfacen equilibradament les necessitats de la població resident actual o prevista, potenciant la proximitat i la mescla d’usos.” D’altra banda, s’inspira en el que s’estableix per la directriu 27 de l’Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, sobre els actius del territori i la competitivitat econòmica. Concretament, entre el conjunt d’estratègies per a les actuacions públiques en matèria de territori com a actiu de competitivitat econòmica aquesta directriu inclou“fomentar les ciutats tranquil·les, el comerç just, els productes locals, el comerç de proximitat i l’agricultura ecològica”. A més, la classificació dels establiments comercials sobre la base de la seua afecció territorial respon als impactes associats a la grandària i format comercial, d’una banda, i a la localització dels projectes, per un altre, prenent com a base el model urbà i territorial proposat per l’Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. ervisca de referència la directriu 106 de l’Estratègia, sobre la implantació de grans superfícies comercials d’impacte supramunicipal: “1. A l’efecte de l’estratègia territorial, es defineixen com a grans superfícies comercials d’impacte territorial supramunicipal aquelles implantacions de sòl terciari d’ús predominantment comercial de més de 2.500 metres quadrats de superfície de venda o les que així considere un futur Pla d’Acció Territorial sobre l’Activitat Comercial en la Comunitat Valenciana. A causa del seu caràcter vertebrador del territori, aquestes grans superfícies s’han de localitzar preferentment en els municipis o àrees urbanes integrades que constitueixen els sistemes urbans metropolitans, així com els centres de polaritat principal i polaritat complementària del Sistema Nodal de Referència de Ciutats Mitjanes. En els sistemes urbans metropolitans s’haurà de valorar el pes d’aquestes implantacions comercials en la creació de nous nodes de centralitat supramunicipal per a reforçar el caràcter polinuclear de les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana. Aquestes instal·lacions, a les quals en general se’ls aplicaran els criteris de sòl per a activitats econòmiques, es localitzaran preferentment al costat de corredors o punts centrals dels sistemes de transport públic d’alta capacitat i prestacions. La implantació de noves superfícies comercials amb independència de la seua grandària reforçarà el model urbà proposat per l’estratègia territorial, els seus àmbits estratègics i en particular la convivència de totes les opcions comercials. El Pla d’Acció Territorial de l’Activitat Comercial en la Comunitat Valenciana modularà aquestes determinacions i criteris en funció de les condicions específiques dels diferents àmbits territorials de la Comunitat Valenciana.”