mteb/SweFaqRetrieval huggingface dataset:
Ja,  den som är gravid kan avstå några av sina föräldradagar till dig. Det är enklast att göra på Mina sidor.
Nej, inte om det är 6 månader eller kortare tid kvar till den planerade förlossningen. Din föräldrapenning beräknas på den inkomst du hade innan du gick ner i arbetstid.
Nej, inte om du meddelar det minst två månader i förväg. Enligt lag har du rätt att vara föräldraledig när du tar ut föräldrapenning. När du meddelar din arbetsgivare att du ska vara föräldraledig ska du också berätta hur länge du planerar att vara ledig. På vissa arbetsplatser kan det finnas kollektivavtal med andra regler, så det kan vara bra att prata både med facket och arbetsgivaren för att veta vad som gäller.
Nej, du kan inte ansöka eftersom det kräver inloggning med personnummer. Ring till Försäkringskassan så skickar vi hem en blankett till dig. Tänk på att Försäkringskassan måste få din ansökan senast 90 dagar efter den första dagen som du var hemma med barnet.
Ja, du får alltid ersättning för 10 dagar per barn. Vid tvillingfödsel får du 20 dagar, vid trillingfödsel 30 dagar, och så vidare.
Nej. För att kunna ansöka om 10-dagar på Mina sidor måste båda föräldrarna ha svenska personnummer eller samordningsnummer. Om du har svenskt personnummer eller samordningsnummer men inte den andra föräldern kan du istället ansöka på blankett. Ring kundcenter på 0771–524 524 för att beställa en blankett. Du kan inte ladda ner blanketten här på webbplatsen.
Ja, om du skulle ha arbetat lördag och söndag så kan du få ersättning även för dessa dagar.
Ja, det går bra. Du kan ta ut ersättning för 25, 50 eller 75 procent av din vanliga arbetstid. Du kan alltså ta ut 20 halva dagar istället för 10 hela. Du kan även ta ut 1/8-dels dagar, som motsvarar 12,5 % av normalarbetstiden.
Det är i första hand den förälder som inte varit gravid som har rätt till de tio dagarna. Men om föräldern som varit gravid är ensamstående kan Försäkringskassan bevilja en annan person de tio dagarna istället. Även den som är förälder till ett äldre barn i familjen (och som inte är förälder till det nyfödda barnet) kan använda dagarna för att vårda det äldre barnet, om man själva kommer överens om det. En förutsättning för att kunna få ersättning för dessa dagar är att man avstår från sitt arbete.
Ja, om du kan styrka riskerna. Som egenföretagare ansvarar du själv för din arbetsmiljö. För att få graviditetspenning på grund av risker i din arbetsmiljö ska du styrka riskerna genom att skicka in ett särskilt läkarutlåtande från en arbetsmiljöspecialist. En arbetsmiljöspecialist kan vara en läkare med specialistbevis i yrkesmedicin, yrkes- och miljömedicin, arbets- och miljömedicin eller företagsvård. Det kan också vara en yrkeshygieniker som arbetar på en arbets- eller miljömedicinsk klinik.
Ett fysiskt ansträngande arbete kan till exempel vara ett arbete som innebär tunga lyft, svåra rörelser eller monotona rörelser som ger ensidig belastning.
Ja, du kan få graviditetspenning på 25, 50 eller 75 procent omfattning av en dag. Du måste också förkorta din arbetstid med samma omfattning per dag som du ansöker om.
Du är försäkrad i Sverige om du arbetar här. Det finns några undantag från regeln. Du kan arbeta i ett annat land och ändå vara försäkrad i Sverige. Det finns också tillfällen när du kan arbeta i Sverige men vara försäkrad i ett annat land.
Ja, om du skulle ha arbetat under den period du ansöker om graviditetspenning.
Ja, du måste arbeta under en del av den tid du ansöker om graviditetspenning för eller ha avtalat med din arbetsgivare att du skulle ha arbetat.
Ja, du kan behålla din graviditetspenning när du vistas inom EU/EES-området eller Schweiz. Om du åker till ett land utanför EU/EES-området eller Schweiz måste du begära ett medgivande från Försäkringskassan innan du åker. Du ansöker på Mina sidor. Om du inte kan använda Mina sidor kan du ansöka på blankett.
Ja, du har rätt att byta ut din föräldrapenning mot ersättning för VAB, men bara om barnet är inlagt på sjukhus. Båda föräldrarna kan få ersättning för VAB samtidigt för barnet som är inlagt på sjukhus.
Ja, föräldrapenningen kan betalas ut som hel (100 procent), tre fjärdedels (75 procent), halv (50 procent), en fjärdedels (25 procent) eller en åttondels ersättning (12,5 procent). Men du kan inte välja att ta ut föräldrapenning i någon annan omfattning än just dessa. Det betyder att du till exempel kan jobba 50 procent och ta ut föräldrapenning på 50 procent. Däremot kan du inte jobba 80 procent och ta ut föräldrapenning med 20 procent.
Svaret är helt enkelt, för att det står så i lagen. Vi vet att det upplevs som krångligt och ibland frustrerande men det är ett lagkrav att du ska anmäla att du vill ha föräldrapenning innan du kan ansöka om att få pengar. Vi kan inte ändra på lagen men vi har skickat ett antikrångelförslag till regeringen om att vi vill ta bort kravet på anmälan.
Ja, du ansöker som vanligt. I ansökan får du ange orsaken till varför du glömde anmäla.
När du arbetar sätter arbetsgivaren in pengar till din avtalspension, men inte när du får föräldrapenning. AFA Försäkring kan ta över arbetsgivarens inbetalning till din avtalspension (gäller för dig som är privat- och kooperativt anställd arbetare).
Ja. Om barnet är äldre än 240 dagar (8 månader) kan den andre föräldern ansöka om ersättning för VAB. Kan den andre föräldern inte vårda barnet på grund av arbete så kan till exempel en släkting, granne eller vän vabba istället. Är barnet yngre än 240 dagar kan den andre föräldern inte vabba men han eller hon kan ta ut föräldrapenning istället för dig. Kom ihåg att sjukanmäla dig första sjukdagen om du blir sjuk och inte kan ta hand om ditt barn under föräldraledigheten.
Om du har ett pågående föräldrapenningärende kan du anmäla att du har fått en ny inkomst på Mina sidor. Om du inte har ett ärende just nu behöver du inte anmäla alls.
Ja, det kan du göra. Men du kan bara få föräldrapenning för högst 90 dagar tillbaka i tiden.
Vår beräkningsperiod för föräldrapenning löper från den 21:a i en månad till den 20:e i nästa månad. Att dina utbetalningar kan skilja sig mellan månaderna beror på att månaderna har olika antal dagar.
Du har rätt att behålla din föräldrapenning när du är utomlands så länge du är försäkrad i Sverige och barnet bor inom EU/EES-området eller Schweiz. Om du ska flytta utomlands eller planerar att vara utomlands under längre perioder kan det påverka om du fortfarande kan anses vara försäkrad i Sverige.
Ja. När du börjar arbeta efter en föräldraledig period och sedan bestämmer du dig för att vara föräldraledig och ta ut föräldrapenning, ska du göra en ny anmälan.
Ja, du kan ta ut föräldrapenning på både sjukpenning- och lägstanivå. Om du avstår från arbete mer än en åttondel av din arbetsdag, så kan du ta ut en hel dag med föräldrapenning på lägstanivå. För att kunna ta ut dagar med föräldrapenning på lägstanivå så måste du och den andra föräldern, tillsammans eller var för sig redan ha tagit ut totalt 180 dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivå. Du behöver inte vara tillsammans med barnet på förskolan under hela inskolningen, men du måste avstå helt från arbetet.
Nej. Generellt kan den andre föräldern inte vabba om en förälder är hemma och är föräldraledig för annat barn. Om det finns särskilda skäl som gör att båda måste vara hemma får den andre föräldern ange det på ansökan om ersättning för VAB. Då gör Försäkringskassan en bedömning i det enskilda fallet.
Nej, om du eller ditt barn har skyddad identitet kan du inte planera eller ansöka på Mina sidor. Det beror på att det kräver inloggning med personnummer. Så här gör du för att ansöka om föräldrapenning: 1. Anmäl föräldrapenning. Du kan anmäla utan att logga in på Mina sidor; 2. Ansök på den blankett som du får hemskickad inom några dagar.
Om du meddelar din arbetsgivare minst två månader innan du ska vara föräldraledig så måste arbetsgivaren godkänna din föräldraledighet. På en del arbetsplatser finns det kollektivavtal som gör att du ska anmäla tidigare eller senare. Fråga din arbetsgivare om du vill veta vad som gäller för dig.
Det beror på hur gammalt ditt barn är när det bosätter sig i Sverige. Om barnet blir bosatt i Sverige innan det fyller 1 år får du 480 dagar med föräldrapenning. Om barnet är 1 år eller mer när det bosätter sig i Sverige betalas föräldrapenning ut i högst 200 dagar för barnet. Om barnet är 2 år eller mer när det bosätter sig i Sverige betalas föräldrapenning ut i högst 100 dagar för barnet. Om du flyttar till Sverige från ett annat land i EU/EES eller Schweiz gäller andra regler. Ring till kundcenter på 0771-524 524 för att få veta vad som gäller för dig.
Om du har varit ledig en månad eller längre har arbetsgivaren rätt att låta dig vänta i högst en månad innan du får börja jobba igen. Det gäller också om du varit ledig kortare tid en månad, men planerat att vara ledig minst en månad. Om du vill stoppa utbetalningarna av föräldrapenning från Försäkringskassan ska du skicka in en ny ansökan där du bara begär ersättning fram till och med det datumet som du vill ha föräldrapenning för. Det är alltid den senast inkomna ansökan som gäller. Du kan också ringa kundcenter på 0771-524 524. Det går bara att stoppa utbetalningarna för dagar som det ännu inte betalats ut någon föräldrapenning för.
Ja. Den som är juridisk förälder kan föra över dagar med föräldrapenning till sin maka, make, sambo eller registrerad partner.
Ja, din arbetsgivare kan hindra dig från att vara föräldraledig, men inte i de här fallen: - Om det är du som ska föda barnet har du rätt att vara helt ledig från ditt arbete i samband med att du föder barnet. Du har rätt till det under en sammanhängande period av minst sju veckor före den beräknade förlossningen och sju veckor efter förlossningen; - Fram till att barnet är 18 månader har du rätt att vara helt ledig från ditt arbete; - Fram till att barnet fyller åtta år eller slutar första klass har du rätt att vara ledig om du tar ut föräldraledighet. Du har också rätt att förkorta din arbetstid med upp till en fjärdedel. Du har rätt att dela upp ledigheten på högst tre perioder varje kalenderår. Om du och din arbetsgivare är överens kan du dela upp ledigheten på flera perioder.
Det är bara två föräldrar som samtidigt kan ta ut dubbeldagar. Är ni till exempel 4 föräldrar kan ni turas om att ta ut dubbeldagar. Man kan som mest ta ut 30 dubbeldagar. Man kan inte ta ut dubbeldagar från de 90 dagarna som är reserverade.
Ja. Du kan ha rätt till föräldrapenning samtidigt som du studerar om du tar hand om barnet under en del av dagen.
Den som föder barnet räknas som juridisk förälder och kan därmed föra över dagar med föräldrapenning till den andra föräldern.
Ja, men först behöver vi utreda i vilket land du och barnets andra förälder är försäkrade. Om ni är försäkrade i var sitt land kan ni ha rätt till föräldrapenning från båda länderna. Den förälder som vårdar barnet ska i första hand ansöka om föräldrapenning från det land där föräldern och barnet bor men det kan även finnas möjlighet att få föräldrapenning från Sverige. Ring oss på 0771-524 524 om du vill veta vad som gäller för din familj.
Nej. Det räcker att du uppfyller villkoren för att få bidraget.
Nej. Du kan bara få adoptionsbidrag för att adoptera ett barn från ett annat land.
Ja. Ni får 75 000 kronor för varje barn.
Ja. Ni väljer själva hur stor del av bidraget ni vill ha till respektive konto.
Ja, de kan ha rätt till barnbidrag. När föräldrarna bor eller arbetar i var sitt land behöver utbetalningen av barnbidrag samordnas mellan länderna. Kontakta oss på 010-115 10 20 för att få reda på vad som gäller i ditt fall.
Barnbidrag är en EU-familjeförmån. Därför kommer barnbidraget att samordnas med Danmark. Det kan innebära att det är Danmark som i första hand ska betala familjeförmåner för ditt barn. Delar av bostadsbidraget är EU-familjeförmåner och kommer därför att samordnas med Danmark. Det kan påverka storleken på bostadsbidraget som du får från Sverige. Kontakta oss på 010-115 10 20 för att få reda på vad som gäller i ditt fall.
Försäkringskassan utreder först om du och ditt barn är försäkrade i Sverige och därefter om du har rätt till barnbidrag. Det kan därför ta lite tid innan du får ditt beslut och din eventuella utbetalning av barnbidrag.
Det tar lång tid eftersom vi behöver kontakta myndigheten i det andra landet för att ta reda på vad som gäller i din situation.
Logga in på Mina sidor för att ändra till ett annat konto. Du ändrar konto under ”Min profil”.
Om du och den andra föräldern är överens och kan anmäla tillsammans ska ni göra det på en blankett som ni båda ska skriva under. Ändringen av mottagare sker tidigast månaden efter att vi fått er anmälan. Om du och den andra föräldern inte är överens så kan du anmäla själv på Mina sidor. När du har anmält kommer vi att starta en utredning om var barnet bor och vem som har rätt att få barnbidraget.  Vi börjar med att kontakta den andra föräldern för att ta reda på om uppgifterna om var barnet bor stämmer. Om vi behöver mer information från dig så hör vi av oss. Eftersom vi behöver kontrollera uppgifterna med den andra föräldern tar det längre tid att handlägga ditt ärende än om ni anmäler tillsammans.
Om ditt barn behöver uppehållstillstånd i Sverige måste du ansöka om det hos Migrationsverket innan barnbidrag kan börja betalas ut. Du kan få barnbidrag tidigast från och med månaden efter att du har ansökt om uppehållstillstånd för barnet.
Nej, inte om ni bara är sambo. Om ni är gifta med varandra eller har ett gemensamt barn, så får ni automatiskt flerbarnstillägg utan att ni behöver skicka in en anmälan.
För att du ska kunna fortsätta att få barnbidrag är det viktigt att du lämnar in en ansökan om förlängt uppehållstillstånd till Migrationsverket innan ditt tidigare tillstånd upphör. Om du: - ansöker om förlängt uppehållstillstånd av samma anledning som ditt tidigare, eller; - med stöd av den tillfälliga lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige kan du i så fall få barnbidrag medan du väntar på Migrationsverkets beslut. Om Migrationsverket avslår din ansökan om uppehållstillstånd kommer Försäkringskassan att utreda om du fortfarande har rätt till barnbidrag. Samma regler gäller om ditt barn har ett tillfälligt uppehållstillstånd och det upphör.
Ja, om du arbetar i Sverige och har barn som bor i ett annat medlemsland kan du ha rätt till barnbidrag från Sverige. När föräldrarna bor eller arbetar i var sitt medlemsland behöver utbetalningen av barnbidrag samordnas mellan länderna. Kontakta oss på 010-115 10 20 för att få reda på vad som gäller i ditt fall.
Vanligtvis betalar Försäkringskassan automatiskt ut flerbarnstillägg utan att du behöver göra en anmälan. Du måste göra en anmälan till Försäkringskassan om: - du och din sambo tidigare har varit gifta med varandra eller har haft ett gemensamt barn; - ni är sambo och båda får barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiebidrag och vill räkna samman barnen i familjen för flerbarnstillägg.
Det är Centrala studiestödsnämnden (CSN) som beslutar om studiebidrag. Om ditt barn är svensk medborgare och ska gå på gymnasiet i Sverige, så behöver du vanligtvis inte ansöka om studiebidrag. Om ditt barn ska gå på gymnasiet i ett annat EU/EES-land eller Schweiz kan du ha rätt till studiebidrag. Du kan läsa mer om studiebidrag för gymnasieelever mellan 16 och 20 år på CSN:s webbplats.
Nej, vid delat barnbidrag kan ni inte välja mottagare av flerbarnstillägg.
Om ditt barn är under 16 år och ska vistas utomlands i mer än sex månader ska du anmäla det till Försäkringskassan. Om barnet flyttar till ett annat EU/EES-land eller Schweiz kan du fortfarande ha rätt till barnbidrag från Sverige. Om barnet flyttar utanför EU/EES eller Schweiz har du däremot inte längre rätt till barnbidrag. Särskilda regler gäller för barn som flyttar utomlands med en vårdnadshavare som är biståndsarbetare, statsanställd eller utlandsstuderande. Om ditt barn har fyllt 16 år och ska studera på en svensk grundskola utomlands, så kan du i vissa fall få förlängt barnbidrag. Ansök på blanketten Ansökan förlängt barnbidrag vid svensk utlandsskola. Om ditt barn är under 16 år och ska vara utomlands i mindre än sex månader, så behöver du inte anmäla det till Försäkringskassan. Men om planerna ändras och utlandsvistelsen blir längre än sex månader, så måste du meddela Försäkringskassan direkt. Då kan du förhindra att du får barnbidrag som du inte har rätt till och blir tvungen att betala tillbaka.
Vi behöver: - familjemedlemmarnas utländska socialförsäkringsnummer; - familjens adress i det andra landet; - dokument som visar din sysselsättning i Sverige, till exempel ett anställningsavtal eller en aktuell lönespecifikation.
Nej, men du kan ta ut föräldrapenning.
Ja, ni kan vabba varannan dag. När barnet är friskt ansöker ni båda två om ersättning för de dagar ni varit hemma. Kom ihåg att ansöka senast 90 dagar efter den första dagen som du var hemma med barnet. Tips! På översiktssidan på Mina sidor finns vab-kalendern. I den kan ni se hur många dagar ni båda har vabbat.
Du kan få vab för ditt barn enligt de vanliga reglerna som gäller för barnet men med vissa undantag. Du kan inte få ersättning för vab för samma behov av tillsyn eller vård som du får omvårdnadsbidrag för.
Nej. Båda föräldrarna kan inte få ersättning för samma barn och tid.
Nej, du kan inte få ersättning för vab för samma tid som du får a-kassa. Däremot kan du få ersättning för vab om du avstår från a-kassa den dagen du är hemma och vårdar sjukt barn.
Ja. Du kan vabba 75 procent, 50 procent, 25 procent och 12,5 procent av en dag.
Du och den andra föräldern får tillsammans 120 dagar per barn och år. De sista 60 dagarna kan du bara få ersättning för om barnet är sjukt och inte om barnets ordinarie vårdare är sjuk.
Ja, du kan få ersättning för vab om du har ett eget företag.
Ja, du kan byta dina semesterdagar mot ersättning för vab. Men bara om ni semestrar i Sverige eller i ett annat EU-land. Du måste kontakta din arbetsgivare så snart som möjligt och ändra din semester till vab.
Nej, du kan inte ansöka via vår e-tjänst. Men du kan beställa hem en ansökningsblankett. Kom ihåg att ansöka senast 90 dagar efter den första dagen som du var hemma med barnet.
Om du har ensam vårdnad och barnet är yngre än 3 år kan en vän eller en släkting ta hand om barnet i stället för dig. Det kallas för utvidgad tillfällig föräldrapenning. Vännen eller släktingen måste gå miste om inkomst för att kunna få ersättningen. Ring kundcenter på 0771-524 524 så skickar vi hem en blankett till den som ska vårda barnet.
Ja, du har rätt att byta ut din föräldrapenning mot ersättning för vab, men bara om barnet är inlagt på sjukhus. Båda föräldrarna kan få ersättning för vab samtidigt för barnet som är inlagt på sjukhus.
Du behöver inte själv räkna ut detta. Det räknas ut automatiskt när du ansöker om vab på Mina sidor eller i appen.
Du kan ansöka om vab högst 90 dagar tillbaka från den dag som ansökan kommer in till Försäkringskassan.
Nej. För att kunna ansöka om ersättning för vab på Mina sidor måste båda föräldrar ha svenska personnummer eller samordningsnummer. Om ingen av er har svenskt personnummer eller samordningsnummer kan ingen av er ansöka om ersättning för vab. Om du har ett svenskt personnummer eller samordningsnummer kan du beställa hem en blankett. Det gör du här.
Ja, du har rätt att förkorta din arbetstid med upp till 25 procent om du eller en annan förälder får vårdbidrag för barnet. Det gäller även efter att barnet har fyllt 8 år eller avslutat sitt första skolår. Tänk på att om du går ned i arbetstid kan det leda till lägre inkomster vilket kan påverka din sjukpenninggrundande inkomst (SGI).
Ditt beslut om vårdbidrag ska följas upp minst vartannat år, om det inte finns skäl för uppföljning med längre mellanrum. Beslutet ska också följas upp om förhållanden som påverkar behovet av vårdbidrag ändras.
Omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning kommer på sikt att ersätta vårdbidraget, men alla ersättningarna kommer att löpa parallellt under en period framöver. Däremot är det inte möjligt att ansöka om vårdbidrag efter 1 januari 2019.
Nej, omvårdnadsbidrag kan inte beviljas för samma barn och samma tid som det lämnas vårdbidrag för.
Ja, om ditt barn vårdas långvarigt på sjukhus eller en annan institution får du behålla vårdbidraget om vården kan beräknas pågå under högst sex månader. Är barnet svårt sjukt och du eller den andra föräldern i betydande omfattning regelbundet behöver vara närvarande på institutionen som en del av behandlingen av barnet kan du få behålla vårdbidraget i 12 månader.
Riksdagen har beslutat att införa två nya ersättningar för att skapa enklare, tydligare och mer moderna regelverk för personer med funktionsnedsättning. Exempelvis kan två föräldrar ansöka om och beviljas omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning för ett barn som har en funktionsnedsättning.
Nej, ditt beslut om vårdbidrag övergår inte automatiskt till de nya ersättningarna. Om du vill ha omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning måste du ansöka om det och så utreder vi om du har rätt till ersättning.
Nej du kan inte ha vårdbidrag för ett barn och omvårdnadsbidrag för ett annat. Ändras förhållandena för ett av barnen ska beslutet om vårdbidrag följas upp. I och med att omvårdnadsbidrag har införts kommer ingen omprövning att göras. Beslutet om vårdbidrag kommer istället att upphöra i och med att ändrade förhållanden uppstår. Du har då möjlighet att ansöka om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning.
Om du beviljas förlängt vårdbidrag, får du inget ett skriftligt beslut. Vill ditt försäkringsbolag få en bekräftelse kan du kontakta oss och få en kopia på anteckningen i journalen, där beslutet är fattat.
Ja, du kan få omvårdnadsbidrag upp till tre månader bakåt i tiden från den månad då vi får din ansökan om du redan då hade rätt till bidraget.
Du kan få omvårdnadsbidrag från att ditt barn är nyfött om ditt barn har en funktionsnedsättning och därför behöver extra omvårdnad och tillsyn.
Ja, ett beslut om omvårdnadsbidrag ska följas upp regelbundet, minst vartannat år om det inte finns skäl för uppföljning med längre mellanrum eller när förhållanden som påverkar rätten till bidraget har ändrats. Exempel på ändrade förhållanden är om ditt barns hälsotillstånd har ändrats eller om omvårdnadsbidrag beviljas för ett till barn som inte är med i den tidigare bedömningen av omvårdnadsbidraget.
Från och med juni det år som ditt barn fyller 19 år kan du som förälder inte längre få omvårdnadsbidrag. Beroende på ditt barns funktionsnedsättning och situation kan det finnas andra ersättningar som barnet har möjlighet att ansöka om. Kontakta din handläggare för mer information.
Ja, barnet behöver inte ha en fastställd diagnos. Det räcker att du skickar in ett intyg från en läkare som beskriver barnets funktionsnedsättning.
Nej, men du kan ansöka om merkostnadsersättning för extra kostnader som du har på grund av ditt barns funktionsnedsättning. Kostnaderna ska vara kopplade till ditt barns funktionsnedsättning och vara kostnader utöver vad som är vanligt för barn i samma ålder utan funktionsnedsättning.
I beslutsbrevet som du får efter att du har beviljats omvårdnadsbidrag står det hur länge beslutet gäller. Du kan få omvårdnadsbidrag med eller utan tidsbegränsning, men som längst till och med juni det år barnet fyller 19 år.
Vi bedömer barnens sammanlagda behov av omvårdnad och tillsyn. Om du har flera barn med funktionsnedsättning så kan varje barn kan ge rätt till som mest ett helt omvårdnadsbidrag. Du kan också få omvårdnadsbidrag om barnens sammanlagda behov ger rätt till det även om barnen var för sig inte gör det.
Det är ditt barns sammantagna behov av omvårdnad och tillsyn som avgör om du har rätt till omvårdnadsbidrag och i så fall på vilken nivå.
Ja. Ditt barn kan ha assistansersättning samtidigt som du har omvårdnadsbidrag. Omvårdnadsbidraget gäller då för de behov som barnet har av omvårdnad och tillsyn och som inte ingår i assistansersättningen.
Ja. Vårdas ditt barn långvarigt på sjukhus eller annan institution får du behålla omvårdnadsbidraget i 6 månader. Är barnet svårt sjukt och du som förälder behöver finnas på plats på sjukhuset under barnets behandling kan du få behålla omvårdnadsbidraget i 12 månader.