mteb/SweFaqRetrieval huggingface dataset:
Om du blir sjuk igen och det inte har gått fem dagar sedan ditt tidigare sjukfall ska du anmäla det till Försäkringskassan. Du behöver ett läkarintyg från den åttonde dagen. Om det gjordes ett helt karensavdrag första gången du var sjuk så görs inget nytt karensavdrag. Gjordes inte ett helt avdrag så kommer det som återstår av karensen dras av. Har det gått fler än fem kalenderdagar så görs alltid ett nytt karensavdrag.
Din arbetsgivare har ansvar för att hjälpa dig tillbaka till arbetet. Det kan till exempel vara så att du behöver kortare arbetsdagar eller andra arbetsuppgifter under en tid eller permanent. Om du vill att Försäkringskassan ska vara med på ett möte med din arbetsgivare ska du ringa oss.
Logga in på Mina sidor. Där kan du se din ansökan. Där kan du också se om vi fått in ditt läkarintyg och i så fall när vi tog emot det.
Semesterdagar är ledighet som du har arbetat ihop. Det innebär att du inte ska behöva använda semestern för att bli frisk, istället kan du sjukanmäla dig till din arbetsgivare. Under de första 14 dagarna kan du få sjuklön av din arbetsgivare. Skulle du vara sjuk längre 14 dagar kan du få sjukpenning från Försäkringskassan.
Du är försäkrad i Sverige om du arbetar här, men det finns några undantag från regeln. Ring till kundcenter 0771-524-524 om du vill veta vad som gäller för dig.
Om du redan i början av din sjukskrivning vet att du inte kommer att kunna gå tillbaka till ditt arbete, men tror att du kan arbeta någon annanstans trots din sjukdom, kan du ha möjlighet att söka arbete samtidigt som du är sjukskriven. Det gäller tills du varit sjukskriven i 180 dagar. Det är Försäkringskassan som tar ställning till om du har rätt till sjukpenning samtidigt som du söker nytt arbete. Prata alltid med oss innan du söker nytt arbete. Vi kan ordna ett möte med Arbetsförmedlingen som kan hjälpa dig att söka jobb.
Du kan anmäla ändrad inkomst genom att fylla i och skicka in den här blanketten.
Ja. Du kan till exempel inte arbeta måndag, tisdag och onsdag och vara sjukskriven torsdag och fredag. Det går ibland att göra undantag från den här regeln om det är medicinskt bättre för dig. Kontakta oss om du behöver jobba på ett annat sätt.
Du kan ta kontakt med oss om du har frågor om din sjukskrivning. Vi ansvarar även för att se till att ditt behov av arbetslivsinriktad rehabilitering ses över och att de åtgärder som behövs för att du ska kunna återgå i arbete genomförs så snart som möjligt.
Ja, det finns möjlighet att byta handläggare om du inte är nöjd. Prata i första hand med din nuvarande handläggare så att ni tillsammans kan reda ut situationen. I andra hand kan du kontakta hens närmaste chef. Om du inte vet vem som du ska kontakta kan du ringa till kundcenter på 0771-524 524.
Om din anställning tar slut eller om du av någon annan anledning inte längre har en anställning ska du ringa till den som handlägger ditt ärende, till kundcenter på 0771-524 524 och berätta det. Då ändrar vi så att du får rätt sjukpenning. Om du inte har någon anställning kan du högst få 543 kronor per dag.
Ja, om du fortfarande har ett fast arbete.
Ja, om inte resan påverkar din rehabilitering eller ditt tillfrisknande negativt. Om du ska resa inom EU/EES–land eller Schweiz behöver du inte ansöka om att få behålla din sjukpenning under din resa. Om du reser till ett land som inte tillhör EU/EES eller Schweiz ska du ansöka innan du reser för att få behålla sjukpenningen under utlandsvistelsen. Du ansöker på Mina sidor.
Ja, du kan arbeta i ett annat land och ändå vara försäkrad i Sverige. Det finns också tillfällen när du kan arbeta i Sverige men vara försäkrad i ett annat land. Ring kundcenter på 0771-524 524 om du vill veta vad som gäller för dig som: - arbetar som sjöman; - är utsänd av en svensk arbetsgivare till ett annat land eller är utsänd av en utländsk arbetsgivare till Sverige; - är diplomat; - arbetar i två eller flera länder; - är offentligt anställd av en förvaltning som tillhör Sverige men arbetar i ett annat land; - arbetar som flygande personal; - är kontraktsanställd inom EU; - har fått dispens att tillhöra svensk socialförsäkring; - skadar dig när du deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller i en utbildning med arbetsliknande moment; - har en arbetsskada som är godkänd sedan tidigare.
Nej, det som avgör om du kan få livränta är inte hur lång tid din inkomstförlust varat, utan att en läkare har bedömt att skadan kommer att påverka din förmåga att arbeta i minst ett år framåt från det datum då läkaren gjorde bedömningen.
Bedömningen av vilken inkomstförmåga du har utgår inte med automatik från dina nya inkomstförhållanden. Vi bedömer vilken inkomstförmåga du har utifrån din arbetsskada, utbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och andra sådana omständigheter. Det innebär att vi kan komma fram till att du skulle kunna ha en högre inkomst i ett annat arbete än det du har efter skadan. Motsvarande bedömning görs om du blivit arbetslös efter skadan. Det aktuella läget på arbetsmarknaden påverkar inte vårt ställningstagandet till vilken inkomstförmåga du har.
Det beror på att Försäkringskassan inte kan utreda en arbetsskada när vi vet att vi inte kommer att kunna betala ut någon ersättning. Om din skada till exempel inte leder till att din inkomst minskar med minst 1/15 under minst ett år kan du inte få livränta.
Nej. Det beror på att vi bara får utreda om det är en arbetsskada om du uppfyller villkoren för att ha rätt till ersättning för din arbetsskada från Försäkringskassan. Det står i lagen.
Det är bra om du säger till din arbetsgivare att du har skadat dig i arbetet, eftersom arbetsgivaren är skyldig enligt lag att anmäla arbetsskador till både Försäkringskassan och Arbetsmiljöverket. Men en sådan anmälan är inte nödvändig för att du ska få livränta.
Det finns ingen begränsning i antal år, men livräntan kan normalt betalas ut längst till och med månaden innan man fyller 65 år. Om man råkar ut för arbetsskada efter att man har fyllt 65 år kan livränta betalas som längst till och med månaden innan man fyller 68 år.
För dig som haft en inkomst över 7,5 prisbasbelopp görs det en andelsberäkning. Det görs en beräkning av hur stor procentuell inkomstförlust du har och du får då lika stor procentuell andel av 7,5 prisbasbelopp. Om du exempelvis tjänat 500 000 kr före skadan och 300 000 efter skadan så är din inkomstförlust 40 %. Din livränta blir då 40 % av 7,5 prisbasbelopp. Det är före eventuell samordning med annan ersättning och skatteavdrag. Det här innebär att du som haft höga inkomster inte blir fullt kompenserad för din inkomstförlust.
Hjälpmedel är sådant som du på grund av arbetsskadan måste använda för att klara av din vardag. Det kan till exempel vara hjälpmedel för att kunna gå, en hörapparat eller specialglasögon. Även sådant som kan lindra effekterna av arbetsskadan eller leda till att du kan behålla din förmåga att klara av din vardag räknas som hjälpmedel. Det kan till exempel vara hjälpmedel som läkare eller sjukgymnast rekommenderat för att lindra effekterna av besvären. För att få ersättning för den här typen av hjälpmedel måste det finnas medicinska kunskaper som visar att det ger en positiv effekt på skadan. Om du istället främst behöver hjälpmedlet i ditt arbete räknas det som ett arbetshjälpmedel och du ska du istället ansöka om ersättning för ett sådant.
Ja. I behandlingsförslaget måste det stå vad tandläkaren planerar att göra för att åtgärda din tandskada.
Tandvårdsstödet består av allmänt och särskilt tandvårdsbidrag samt ett högkostnadsskydd. Det finns till för att ge ekonomiskt stöd till alla som behöver tandvård och som ett skydd mot höga kostnader. Du får bara ersättning för den kostnad som är kvar när tandvårdsstödet har dragits av. Kom ihåg att säga till din tandläkare att du vill använda ditt tandvårdsstöd för att betala en del av kostnaden.
Du kan få ersättning för sjukvård utomlands för arbetsskada om du exempelvis: - behöver vård när du är utomlands, antingen för att du skadar dig utomlands när du arbetar för en svensk arbetsgivare eller för att du återinsjuknar i en tidigare arbetsskada som är godkänd av Försäkringskassan; - inte kan få vård för din arbetsskada i Sverige inom skälig tid eller den vård du behöver inte finns i Sverige.
Nej. Du får bara ersättning från oss om du inte kan få samma hjälpmedel från någon annan, till exempel från regionen. Börja därför med att ta reda på vilka hjälpmedel de erbjuder. Du kan inte få ersättning från oss om du kan få ett tillräckligt bra hjälpmedel utan kostnad från regionen. Om du får ett hjälpmedel från regionen och ska betala en avgift till dem, kan du ansöka om ersättning för den från oss. Om du får ett hjälpmedel från oss och det finns ett billigare hjälpmedel som fungerar lika bra, så får du bara ersättning från oss för vad det skulle ha kostat.
Du kan få ersättning för skador som beror på olycksfall i arbetet eller olycksfall som inträffar på väg till eller från arbetet. Du kan också få ersättning för skador som du har fått på grund av till exempel: - tungt eller ensidigt arbete; - vibrationer eller skakningar; - buller; - olika kemiska ämnen; - psykiskt påfrestande arbetsförhållanden; - smittosamma sjukdomar vid arbete i ett riskyrke. Det måste dock finnas medicinsk kunskap om att det finns ett samband mellan din skada och det du utsätts för i ditt arbete.
Du kan börja med att ansöka om ersättning för kostnaderna enligt de regler som gäller för vård utomlands. Om det finns kostnader som inte ersätts genom EU-kortet kan du ansöka om ersättning för kostnader i samband med arbetsskada.
Ja om du arbetar här och drabbas av en arbetsskada kan du få ersättning för vårdkostnaderna du får för den skadan om du inte har rätt till subventionerad vård. Ring kundcenter på 0771-524 524 för mer information.
Nej, det gäller bara vissa utbildningar och bara om du skadar dig när du gör något som liknar sådant som man gör när man arbetar. Det gäller bara om du går: - yrkesutbildning eller förberedande yrkesutbildning efter att du har gått ut grundskolan; - årskurs 7 eller högre årskurs i grundskolan; - särskolans yrkesinriktade program; - gymnasieskolan eller motsvarande utbildning. Du kan i vissa fall också få arbetsskadesjukpenning för studerande om du skadar dig i eller i anslutning till vissa arbetsmarknadspolitiska program, när du arbetstränar, arbetsprövar eller deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Möjligheten att få ersättning beror alltså mycket på din situation och vilken sorts utbildning eller program du skadat dig i. Kontakta kundcenter på 0771-524 524 för att få veta vad som gäller för dig.
Ring Kundcenter på 0771 524 524 om du vill hur arbetsskadesjukpenning beräknas.
Det är bra om du säger till den som har ansvaret för utbildningen eller åtgärden att du har skadat dig i arbetet, eftersom de är skyldiga enligt lag att anmäla arbetsskador till både Försäkringskassan och Arbetsmiljöverket. Men en sådan anmälan är inte nödvändig för att du ska få ersättning.
Ja, om du får livränta och har fler än två karensavdrag kan du ansöka om ersättning för ytterligare dagar. Du behöver också kunna visa du haft karensavdrag och att sjukfrånvaron beror på arbetsskadan. Att du haft karensavdrag kan du till exempel styrka genom ett lönebesked med specifikation för löneavdraget. För att kunna visa vilken sjukdom eller diagnos som sjukfrånvaron beror på kan du styrka det med till exempel ett läkarintyg, men också andra medicinska underlag kan accepteras om det framgår av dem att det är arbetsskadan som orsakat sjukfrånvaron.
Ja, förutom hel närståendepenning kan du få tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning.
Ja, flera personer kan turas om i vården och få ersättning för olika dagar eller olika delar av dagen. Men närståendepenning kan inte betalas ut till flera personer för samma tid.
Om  du är den enda som vårdar den sjuke kan du få 100 dagar med närståendepenning. Är ni fler personer som vårdar så delar ni på de 100 dagarna. Dagarna är alltså kopplade till den som är sjuk, inte till dig som vårdar.
Lämna in en till ansökan om närståendepenning där du skriver in de nya dagarna.
Ja, om du får närståendepenning har du rätt att vara ledig från ditt arbete. Tala om för din arbetsgivare så snart som möjligt att du ska vara ledig.
Nej, för att få smittbärarpenning krävs att du har blivit avstängd från arbetet av en läkare, det vill säga fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad av en allmänfarlig sjukdom. Covid-19 räknas som en sådan sjukdom. I ansökan uppger du för vilken period du har blivit avstängd. Det är bra om du ansöker för hela perioden när du har börjat arbeta igen.
För att ha rätt till smittbärarpenning måste en läkare ha beslutat att du inte får gå till arbetet eftersom du är – eller kan vara – smittad av en samhällsfarlig sjukdom. Covid-19 är en sådan sjukdom. Du kan också ha rätt till ersättning för resor som du behöver göra, till exempel om du ska till en läkare för att utreda om du har en smittsam sjukdom. Ett läkarintyg som visar att du inte får arbeta på grund av risken för smitta krävs från första dagen. Regeringen har beslutat att tillfälligt ta bort kravet på läkarintyg vid ansökan om smittbärarpenning som gäller covid-19. Det gäller från och med 6 februari och fram till och med 30 april 2021. Det krävs fortfarande att du har blivit avstängd av en läkare, det vill säga att du har fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad, för att ha rätt till ersättningen. I ansökan uppger du för vilken period du har blivit avstängd. Det är bra om du ansöker för hela perioden när du har börjat arbeta igen. Undantaget från läkarintyg gäller när du ansöker om ersättning för dagar från och med 6 februari 2021. Om din ansökan gäller dagar före 6 februari, eller annan allmänfarlig sjukdom, behöver du fortfarande ha ett läkarintyg från första dagen när du ansöker.
Om du inte är sjuk eller en läkare har beslutat att du inte får vara på jobbet på grund av att du är eller kan vara smittbärare, har Försäkringskassan ingen ersättning som du kan ansöka om.
Det innebär att du inte behöver ha ett läkarintyg när du ansöker om smittbärarpenning med anledning av covid-19. En läkare måste fortfarande beslutat om avstängning, det vill säga att du fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad av covid-19. I ansökan uppger du för vilken period du har blivit avstängd och inte har arbetat. Undantaget från läkarintyg gäller när du ansöker om smittbärarpenning för dagar från och med 6 februari 2021. Om din ansökan gäller dagar före 6 februari, eller annan allmänfarlig sjukdom, behöver du fortfarande ett läkarintyg från första dagen som visar att du inte får gå till arbetet på grund av risken att smitta andra.
Nej, det räcker med att du intygar på heder och samvete att du har blivit avstängd av en läkare, det vill säga fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet på grund av risk för smitta. I ansökan uppger du för vilken period du är avstängd och inte har arbetat.
För att få smittbärarpenning måste en läkare beslutat om avstängning, det vill säga gett dig förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad. Om du däremot stannar hemma frivilligt, utan att en läkare har beslutat om avstängning, får du inte smittbärarpenning.
Nej. Försäkringskassan ersätter inte resor till covid-19-vaccinering. Kontakta 1177 Vårdguiden (1177.se) för information om vad som gäller i den region du bor.
Nej, du har rätt till smittbärarpenning från dag ett.
Nej, om du är sjuk och inte kan arbeta gäller samma sak som när du blir sjuk i vanliga fall. De första två veckorna du är sjuk betalar din arbetsgivare sjuklön till dig i stället för din vanliga lön. Om du fortfarande är sjuk efter de två veckorna kan du ansöka om sjukpenning från Försäkringskassan.
Ja, men det krävs ett intyg eller ett kvitto från sjukvården som styrker att du varit på provtagning för att utreda om du är smittad.
Ja, läkaren kan skriva ett läkarintyg per telefon. Försäkringskassan gör sedan en bedömning om du har rätt till ersättning utifrån innehåller i läkarintyget. Regeringen har beslutat att tillfälligt ta bort kravet på läkarintyg vid ansökan om smittbärarpenning som gäller covid-19. Det gäller från och med 6 februari och fram till och med 30 april 2021. Det krävs fortfarande att du har blivit avstängd av en läkare, det vill säga att du har fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad, för att ha rätt till ersättningen. I ansökan uppger du för vilken period du har blivit avstängd. Det är bra om du ansöker för hela perioden när du har börjat arbeta igen. Undantaget från läkarintyg gäller när du ansöker om ersättning för dagar från och med 6 februari 2021. Om din ansökan gäller dagar före 6 februari, eller annan allmänfarlig sjukdom, behöver du fortfarande ha ett läkarintyg från första dagen när du ansöker.
Nej, för att ha rätt till smittbärarpenning krävs ett läkarintyg som visar att du inte får arbeta för att du är eller kan vara smittad av en samhällsfarlig sjukdom. Regeringen har beslutat att tillfälligt ta bort kravet på läkarintyg vid ansökan om smittbärarpenning som gäller covid-19. Det gäller från och med 6 februari och fram till och med 30 april 2021. Det krävs fortfarande att du har blivit avstängd av en läkare, det vill säga att du har fått förhållningsregler om att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad, för att ha rätt till ersättningen. I ansökan uppger du för vilken period du har blivit avstängd. Det är bra om du ansöker för hela perioden när du har börjat arbeta igen. Undantaget från läkarintyg gäller när du ansöker om ersättning för dagar från och med 6 februari 2021. Om din ansökan gäller dagar före 6 februari, eller annan allmänfarlig sjukdom, behöver du fortfarande ha ett läkarintyg från första dagen när du ansöker.
För att det ska gå fortare att handlägga din ansökan är det bra om du ansöker för hela perioden när du har återgått i arbete.
Nej, för att få smittbärarpenning måste en läkare beslutat att du inte får gå till arbetet eftersom du är eller kan vara smittad. Om du däremot stannar hemma frivilligt, utan att en läkare har beslutat om avstängning, får du inte smittbärarpenning.
Nej, du behöver inte sjukanmäla dig när du ansöker om sjukpenning i förebyggande syfte.
Medicinsk behandling eller rehabilitering kan till exempel vara att gå till en psykolog, smärtbehandling, gymnastik, syn- och hörselrehabilitering eller arbetsterapi. Däremot räknas inte friskvård som medicinsk behandling.
Ja, du kan få ersättning även för restiden till och från behandlingen.
Om du behöver vara borta från arbetet för förberedelser och ingrepp i samband med donation av organ eller vävnader kan du ha rätt till särskilt högriskskydd.
Om du har en eller sju dagars karens så omfattas du som är egen företagare av det särskilda högriskskyddet. Det innebär att Försäkringskassan kan betala sjukpenning till dig för dina karensdagar.
Din arbetsgivare kan få ersättning för dina sjuklönekostnader utan att du behöver intyga att det är troligt att du kommer att vara sjuk framöver. För dig som har fått aktivitetsersättning under det senaste året gäller beslutet om särskilt högriskskydd månaden efter den månad som det är fattat.
Det finns inget krav på att du måste sjukanmäla dig, oavsett hur många dagar du är sjuk. Men om någon annan tar hand om barnet medan du är sjuk och barnet är över 1 år är det viktigt att sjukanmäla dig för att skydda din SGI. Glöm inte att gå in på Mina sidor och ta bort de dagar då någon annan har tagit hand om barnet från din ansökan om föräldrapenning.
Ja, om du är sjuk längre än sju dagar.
Det görs vanligtvis ett karensavdrag när du blir sjuk och ansöker om sjukpenning.
Eftersom vi inte vet hur länge du kommer att vara sjuk så kommer ingen föräldrapenning att börja betalas ut automatiskt igen förrän du gör en ny ansökan. Det är för att du inte ska få föräldrapenning utbetald felaktigt. Därför behöver du göra en ny ansökan om föräldrapenning när du är frisk.
Under de första 14 dagarna som du är sjukskriven från din föräldraledighet kan du bara få sjukpenning för de dagar då du annars skulle tagit ut föräldrapenning. Skulle du tagit ut föräldrapenning alla dagar i veckan så kan du också få sjukpenning för alla dagar i veckan. Men om du till exempel bara ansökt om föräldrapenning 3 dagar per vecka så kan du bara få sjukpenning för dessa dagar då du går miste om ersättning i form av föräldrapenning. Från och med den 15:e dagen i sjukperioden kan du få sjukpenning för alla dagar i veckan, även lördagar och söndagar.
Du kan avbryta studierna. Du behöver inte visa något medicinskt underlag när du avbryter studierna. Du måste anmäla studieavbrottet till Försäkringskassan eftersom en påbörjad studiemånad räknas som en förbrukad prövotidsmånad. Om, och när, du vill återuppta studierna efter ett avbrott ska du ansöka om prövotid igen. Du kan då använda de månader du har kvar av prövotiden. Om du vill avbryta dina studier räcker det med att du meddelar det till Försäkringskassan. Du får ett meddelande att din prövotid har avbrutits och hur många månader som har förbrukats.
Ja, du kan ansöka om aktivitetsersättning för tre månader bakåt i tiden. Du får pengarna för den tiden i din första utbetalning. För att du ska kunna få aktivitetsersättning för månaderna innan du har skickat in din ansökan ska du också skicka in ett läkarutlåtande som visar att du inte kunde arbeta då. Har du fått pengar från a-kassan, sjukpenning eller kommunen under de månaderna så dras de av från din aktivitetsersättning.
Du kan arbeta upp till 5 timmar i veckan med till exempel politiskt eller ideellt arbete och ändå behålla hela din aktivitetsersättning. Det gäller om du har hel aktivitetsersättning. Du får heller inte ha för stora inkomster av arbetet. Det är därför viktigt att du kontaktar din handläggare innan du börjar arbeta.
Ring till kundcenter på 0771-524 524 så hjälper de dig.
Ja, den delen som är inkomstrelaterat betalas ut till dig oavsett vilket land du bor. Garantiersättning kan du däremot bara ta med dig till länder inom EU/EES, Schweiz och Kanada. Vänd dig till Försäkringskassan för mer information om när du har rätt att ta med din garantiersättning till ett annat land. Om du flyttar utomlands permanent så ska du anmäla det till Försäkringskassan. Det är viktigt att du talar om vilken adress, bank och kontonummer du vill att aktivitetsersättningen ska skickas till. En gång om året får du ett levnadsintyg skickat till dig som du ska fylla i och skicka in till Försäkringskassan. Om du bor i Danmark, Finland, Norge eller Tyskland behöver du inte skicka in något levnadsintyg. Uppgifterna om dig hämtas i stället genom datautbyte mellan Sverige och ditt bosättningsland.
Nej, CSN betalar inte studiestöd under tid med aktivitetsersättning.
Du kan avbryta arbetet eller studierna om du inte längre orkar av att arbeta eller studera. Du kan få tillbaka din aktivitetsersättning. Kontakta i så fall din handläggare.
Den här informationen behöver ett recept innehålla: - patientens för- och efternamn (utskrivet) och födelsedatum; - datum när receptet är utfärdat; - läkarens för- och efternamn (utskrivet), yrkestitel, kontaktuppgifter, adress till arbetet (inklusive land) och namnteckning (handskriven eller elektronisk); - läkemedlets generiska namn (eftersom läkemedlet kan säljas under olika handelsnamn), läkemedelsform (tablett, lösning osv.), mängd, styrka och dosering.
EU-kortet gäller i Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien och Nordirland, Tyskland, Tjeckien, Ungern och Österrike. Du behöver inte kortet inom Norden. Storbritannien och Nordirland har lämnat EU, men EU-kortet gäller även där.
Vårdgivare i Spanien kräver ibland att du visar upp ett intyg om att du är pensionär. Vi utfärdar intyget på spanska så kontakta oss för att ansöka om intyget. Intyget gör att du kan köpa läkemedel till ett reducerat pris i samband med nödvändig vård.