Komiteen har hatt kort tid på budsjettarbeidet, og jeg vil først takke for godt samarbeid, som har gjort at vi har kommet godt i mål med budsjettet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen satser på skole og utdanning og legger på den måten til rette for utvikling og vekst for dagens og framtidens velferdssamfunn. «Education is the cheap defense of nations», sa Edmund Burke – og med denne regjeringens offensive satsing på utdannelse er vi i gang med å bygge et godt forsvar for kommende generasjoner i Norge. Norge er et høykostland og i global sammenheng kan vi ikke konkurrere på pris, men på kvalitet og smarte måter å arbeide på. Regjeringen har som mål å skape et robust og mangfoldig næringsliv og å gjøre norsk økonomi mindre oljeavhengig. Humankapitalen er Norges største ressurs og utgjør ca. 80 pst. av vår nasjonalformue. Denne ressursen må vi utnytte enda bedre og få omsatt humankapitalen i mer verdiskapende innovasjon. Bill Gates har sagt: Jeg tror på innovasjon, og at måten man får innovasjon på, er ved å satse på forskning og å lære seg basiskunnskapene. Denne regjeringen gjør nettopp det; den er tydelig på å prioritere basiskunnskaper og realfag, og satsingen på forskning økes med nesten en halv milliard kroner i forhold til Stoltenberg-regjeringens budsjett. For at vi skal få best mulig utbytte av vår største formue, må vi ha et godt utdanningstilbud i alle ledd – fra barnehage og grunnskole til voksenopplæring. Norge som kunnskapssamfunn er komplett avhengig av at elevene fra grunnskolen av får tilegnet seg kunnskap til å mestre utfordringene de møter i yrkesutdanninger, studier og i arbeidslivet. Sist uke ble PISA-undersøkelsen presentert. Der holder vi noenlunde stand innen lesekunnskap, men dessverre gjør elevene det dårligere i matte og naturfag, og vi er dermed tilbake på nivået i det som ble betegnet som «PISA-sjokk»-året. Dette er ikke godt nok. Jeg vil si det så sterkt at verdiskapingen som vi er avhengig av, står og faller på realfagskunnskaper. Vi tar PlSA-resultatene på alvor. Det PISA måler, er kunnskapsnivået i matematikk, naturfag og lesing, og der scorer norske elever dårlig. Norske elever er omtrent på OECD-snittet i naturfag og matematikk, og scorer lavere i matematikk nå enn for ti år siden. Disse resultatene står ikke i noe rimelig forhold til ressursbruken. Aftenposten skrev nylig på forsiden: «Etter ti år, 66 prosent dyrere skole og 43 tiltak er PlSA-resultatene fortsatt middels.» Dette understreker behovet for en helhetlig realfagssatsing og må møtes på en offensiv måte. Vi må ha vilje til å sette det viktigste først – det er det som er å prioritere. For denne regjeringen er realfagskunnskap heldigvis et prioritert område, noe budsjettet bærer tydelig preg av. Fremskrittspartiet har store ambisjoner på elevenes vegne og er stolte over at regjeringspartiene, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, fremmer et budsjett som inneholder en mengde konkrete forslag som vil gjøre skolen bedre, og som fullt ut blir finansiert. Aristoteles sa at det fremste kjennetegnet på at man har ekte kunnskap, er evnen til å lære bort. Nettopp det å legge til rette for ekte kunnskap hos lærerne er viktig for denne regjeringen. I regjeringens lærerløft styrkes etter- og videreutdanning med 300 mill. kr, noe som vil gi 750 flere lærere mulighet til kompetanseheving enn det som Stoltenberg-regjeringens budsjett la opp til. Flere har påpekt at mange lærere som underviser i matte og naturfag, ikke har den nødvendige faglige fordypningen i fagene. Derfor prioriterer vi å gi etter- og videreutdanning i disse fagene. Realfagssatsingen skjer på bred front. Vi er glade for at regjeringen er tydelig, offensiv og praktisk i sine tiltak for å få realfagskunnskapene opp på et nivå som «verdens rikeste land» kan være bekjent av: I etter- og videreutdanningen vil det legges særlig vekt på lærere i matematikk og naturfag, de gode lærerne skal bli enda bedre, det skal utarbeides en offensiv realfagsstrategi, de nasjonale sentrene i realfag vil få økte midler og vi får en styrking av vitensentrene. Den virtuelle matematikkskolen og muligheten til å ta fag på høyere nivå vil også bli sentrale tiltak. Det vil utvikles tettere kontakt med næringslivet gjennom Nasjonalt forum for realfag, og vi får en styrking av faglige krav til lærere i skolen fra 2014. I tillegg kommer et økt antall doktorgrader innen realfag og en merkbar økning i næringsrelatert forskning. Blant en mengde gode tiltak for å styrke skolen og lærerne vil jeg også nevne satsingen på mentorordningen for nyutdannede lærere. I dag er det faktisk slik at én av tre nyutdannede lærere slutter i yrket, og en bedre mentordning vil kunne gi disse en bedre oppfølging og dempe praksissjokket som mange nyutdannede lærere opplever. Norge trenger flere kompetente fagfolk innen ulike yrker. Vi vet at mange slutter i skolen på grunn av mangel på læreplass og fordi teorien oppleves for lite yrkesrelevant. For å bedre utdanningen og få flere til å fullføre satser regjeringen på et yrkesfagløft: Bedre etter- og videreutdanning til lærerne i videregående skole, yrkesretting av teorifagene, økt lærlingtilskudd og et stimuleringstilskudd på 50 000 kr til nye bedrifter som tar inn lærlinger. Vi er også svært tilfreds med at regjeringen gir ekstra tilskudd til bedrifter som tar inn lærlinger med særskilte behov. Regjeringen vil utvide praksisbrevordningen og øker bevilgningen med 10 mill. kr. Dette er gode tiltak, som både vil forebygge frafall og sikre flere læreplasser. Jeg vil også gjerne understreke behovet for helhetlig tenking i skolepolitikken, og det er en tankegang som er gjennomgående i regjeringens budsjett: Realfagsløft, lærerløft og andre kvalitetsfremmende tiltak, fleksible vekslingsordninger, bedre lærlingordninger, økt dialog og samarbeid med næringslivet og praksisretting – alt dette bidrar til økt kvalitet i skolen. Vi vil få mindre frafall, flere kvalifiserte elever som blir motivert til å bli dyktige fagarbeidere, akademikere og forskere. Dette igjen gjenspeiles i regjeringens økte satsing på forskning og høyere utdanning og i det særlige fokuset på ingeniør- og realfagsstudier, innovasjon og næringsforskning. Innovasjon er en forutsetning for framtidens verdiskapende virksomheter. Norges verdiskapende næringer er kompetansebaserte, og dette vil bli enda sterkere i framtiden. Olje og gass, fornybar energi, maritim/offshore og marin, finans og IKT er verdidriverne som skal sikre framtidens velferdssamfunn. Dette er ulike bransjer, men alle har én ting felles – de bygger på realfagskunnskap. Denne regjeringen prioriterer: Regjeringen foreslår 50 mill. kr til modernisering av utstyrsparken i ingeniørutdanningene. Det må til for å sikre ingeniørutdanning av høy kvalitet og med relevans for arbeids- og næringslivet. Regjeringen bevilger penger til lærerløft i stedet for kulturskoletime i skolefritidsordningen. Regjeringen bruker en halv milliard kroner mer på forskning enn Stoltenberg-regjeringen. Regjeringen har tydelige føringer i sine bevilgninger og satser på realfagene. Dette viser vilje og evne til en politikk for bærekraft og verdiskaping. De rød-grønnes KUF-budsjett inneholder kun gode ønsker – og ingen konkrete endringsforslag – og grunnen til dette kan være at de er fornøyd med det framlagte budsjettet. Det synes iallfall Fremskrittspartiet at det er veldig mange gode grunner til å være! Jeg ser at taletiden min renner ut, så jeg må komme tilbake til kirkebudsjettet i et eget innlegg.