Kultur gjør samfunnet rikere og gir menneskene bedre mulighet for å utvikle sine skapende evner. Kulturen bidrar til vår livskvalitet og helse, den kan gi næringsutvikling og styrke utdanninga. Deltakelse i kulturaktiviteter legger grunnlag for utvikling og læring, er identitetsskapende og gir følelse av tilhørighet i samfunnet. Nettopp på denne bakgrunn er det viktig at alle får reell tilgang til kulturopplevelser. Med Kulturløftet som vi har hatt, er det ingen tvil om at mye er lagt til rette for en større tilgang til kultur, men vi ser at det ikke har skjedd de store endringene i hvem som faktisk benytter seg av kulturen. I rapporten «Arts and Cultural Education in Norway», som er en del av Nasjonalt senter for kunst og kultur i opplæringen sitt arbeid med Kunnskapsdepartementets strategiplan Skapende Læring, framkommer det at det er liten deltakelse av barn og unge med annen kulturell bakgrunn enn norsk og barn med spesielle behov i kunst- og kulturaktiviteter. Det vises der til at det kun er 2,6 pst. av elevene i kulturskolen som har fremmedspråklig bakgrunn. Jeg er derfor glad for at vi har en melding som viser at en storstilt satsing på inkludering og deltakelse er viktig. SV har gjennom mange år vært en pådriver for etnisk mangfold og inkludering i kulturpolitikken, og det er ganske godt dekket i denne meldinga. Men tida er for lengst moden for å tenke videre om mangfold. Jeg er glad for at mangfoldsbegrepet nå er bredere, og at også funksjonsevne er en faktor som nevnes når det snakkes om lik mulighet til deltakelse. I FNs konvensjon om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne heter det at mennesker med nedsatt funksjonsevne har rett til å delta i kulturlivet på lik linje med andre. Det er derfor gledelig at det i meldinga framkommer at «Regjeringa arbeider med ein proposisjon om ratifisering av konvensjonen». Mennesker med funksjonshemning, utviklingshemning og demens prioriteres. Jeg kan nevne tiltak som tegnspråktolking av teater, aviser i lydformat, synstolking av norsk film, selv om det her ikke legges opp til annet enn en utredning av det, universell utforming og tilrettelegging, og ikke minst at regjeringa i samråd med SSB vil vurdere om funksjonsevne kan tas inn som en variabel i kulturbruksundersøkelsene. Kulturell deltakelse er et klassespørsmål, deltakelsen avgjøres for ofte av sosial tilhørighet og økonomi. Det å gi flest mulig anledning til å oppleve forskjellige kunstformer der de bor og virker, er viktig. Kultur i skolen, kulturskolen og folkebibliotekene er gode eksempler. Folkebibliotekene står i en særstilling som demokratisk møtested i lokalsamfunnet og har mange og gode muligheter til å drive inkluderingsarbeid. De er blant de mest brukte og best likte offentlige institusjonene. Vi har 13 876 utlån per årsverk i bibliotekene våre, nesten 25 millioner utlån og over 21 millioner besøk årlig. Bare de mobile bibliotekene, altså busser og båter som frakter bøker, lånte ut 600 000 titler i 2010. Bibliotekene er svært viktige kulturinstitusjoner og bidrar til å styrke og opprettholde sosial og kulturell utjevning. Personer med innvandrerbakgrunn er blant de flittigste brukerne av folkebibliotekene. Bibliotekene skal være tilgjengelige for hele befolkninga, også dem som ikke kan benytte seg av det ordinære bibliotektilbudet. Det er viktig at vi fortsetter den storstilte satsinga som er på folkebibliotekene. En kultur som virkelig er tilgjengelig, møter oss der vi er i hverdagen. Og da er skolen en viktig arena for å nå alle barn og unge. Tiltak som flytter kulturen inn i skolen, og det å legge flere aktiviteter som nå tradisjonelt foregår på ettermiddagen og om kvelden, inn i eller i tilknytning til skolehverdagen kan gjøre at flere blir kjent med og deltar i kulturaktivitetene – uansett bakgrunn. Flertallet ber i innstillinga regjeringa vurdere hvordan man kan legge til rette for mer deltakelse og sosial utjevning ved å legge flere tiltak inn i en helhetlig skolehverdag. Dessverre er det sånn at mange barn fortsatt utelukkes fra deltakelse i kulturskolene. Da er det viktig å stimulere til tiltak som kan endre dette, f.eks. gjennom moderasjonsordninger og friplassordninger. Ved å tilby gratis kulturskole til dem som ønsker det i tilknytning til skoledagen, vil også flere bli kjent med hva kulturskolen er, og det gir mulighet til deltakelse fra grupper som i dag ikke søker slike tilbud. En styrking av kulturskolen vil være et viktig bidrag til å øke inkludering og deltakelse blant barn og unge. Derfor er det viktig å påpeke at det er behov for et økonomisk krafttak, slik at antall elevplasser økes. Det er en rekke gode tiltak i stortingsmeldinga. Jeg skulle gjerne vært innom alle, men rekker til slutt bare å framheve det positive i at kultur i fengsel også har fått plass i meldinga. Kulturaktiviteter skal være en del av hverdagen i fengsel som i samfunnet for øvrig.