Denne saken angår 25 000-30 000 arbeidsplasser og en rekke lokalsamfunn, i stor grad i distriktene: fra Lista i sør til Finnsnes i Nord, fra Bremanger på Nordvestlandet til Halden i øst. Dette er viktige arbeidsplasser for Norge. Derfor jobber Regjeringa for å få til langsiktige kraftløsninger. Og derfor er SV opptatt av å få til framtidsretta ordninger. Samtidig vil jeg understreke at for oss handler dette også om miljø og klima og om å posisjonere seg i kampen om de framtidsretta arbeidsplassene. En framtidsretta industripolitikk er nødt til å ta opp i seg klima- og miljøperspektivet. Klimatrusselen er vår tids største utfordring, og det er innenfor dette perspektivet at EØS-landet Norge etter vår mening har mulighet til å få stabile og langsiktige løsninger til det beste for både industri og miljø. SV er opptatt av å utvikle grønn prosessindustri - med bedrifter som ligger i tet i verden når det gjelder ny miljøteknologi og løsninger som reduserer klimautslipp, og som satser på enøk og gjenvinning av energi. Prosessindustrien er en viktig eksportnæring for landet. Den er også en viktig kompetansenæring. Den har stått for viktige gjennombrudd for nye miljøteknologier. Aluminiumsindustrien har f.eks. redusert klimautslippene med 40 pst., samtidig som produksjonen har økt. Det norske solcelleeventyret med REC, Elkem Solar og Norsun hadde ikke vært mulig uten en norsk - kraftkrevende - silisiumindustri. Flere steder har bedriftene også satsa mye på enøktiltak og energigjenvinning. I byer som Kristiansand og Mo i Rana fyrer de med varme fra spillvarme. Her fins det et stort potensial. Regjeringa driver ikke med «tomprat» om industrikraft, slik representanten Ivar Kristiansen hevder i avisene. Faktum er at Regjeringa vil få til en løsning. Den forrige regjeringa, Ivar Kristiansens egen, ville ikke ha en løsning. Den sa rett ut at EØS-avtalen stod i veien for alt. Og det høyrestyrte Olje- og energidepartementet skrev dessuten så seint som i 2005, i Innst. S. nr. 213 for 2004-2005: «I tillegg til EØS-avtalens bestemmelser, legger Regjeringen vekt på at ordninger basert på langsiktige kraftkontrakter er lite fleksible og lite målrettede.» At det er Høyre som har reist denne interpellasjonen, er derfor på grensa til en fornærmelse. Bedrifter som skal investere milliarder i ny teknologi, behøver en langsiktig horisont. De behøver langsiktige kontrakter som holder mål internasjonalt. Det er ikke slik at situasjonen er akutt for de fleste bransjene. Det er svært gode priser på de internasjonale markedene, spesielt for metaller. I tillegg har spotprisen for kraft vært på et forholdsvis lavt nivå i 2007, men er på vei opp nå. 2008 må derfor bli et gjennombruddsår, og det tror jeg det blir. Løsningene må bygge på en nær dialog mellom Regjeringa, fagbevegelsen og norsk industri. Jeg vil i tillegg framheve miljøbevegelsen som viktig i dette arbeidet. Statsråden har i dag presentert et sett med virkemidler. Jeg vil også derfor framheve vår regjerings syn på et aktivt eierskap, som står i klar motsetning til Fremskrittspartiets og den forrige regjeringas syn på dette. Vi er også opptatt av at Norge må la seg inspirere av de løsningene som utvikles i Finland, Belgia og Frankrike knytta til et partnerskap mellom industribedrifter og et partnerskap med myndighetene. Spania er også i ferd med å utvikle et nytt regime for å finne fram til langsiktige kontrakter for sin industri. Dette må vi lære av. SV vil også trekke fram finansiering/investeringsstøtte til grønn kraft basert på store mengder spillvarme og enøkpotensial i industrien. Et slikt opplegg vil spesielt treffe ferrolegeringsindustri og treforedling som har store mengder høytemperatur spillvarme som kan utnyttes. I 2003 ble potensialet kartlagt til 5-6 TWh. Det er trolig en del høyere i dag. Gjennom spillvarmekraftverk kan opptil 20-30 pst. av energien i et smelteverk gjenvinnes og omdannes til kraft for nettet. Støtte til grønn energiutvinning vil være en balansert gjenytelse, der samfunnet får tilgang til store volum gjenvunnet energi og industrien sikres en langsiktig investeringshorisont. Det er viktig å få godkjent spillvarmeutnyttelse som grønn kraft for å gå klar av statsstøtteregelverket. En grønn kraftordning for industrien kan muligens kombineres med bidrag til forsyningssikkerhet, etablering av kraftkonsortium og langsiktige avtaler som følger prisene i industrivaremarkedene. SV har aldri sagt at dette er en enkel jobb. SV skrev følgende i et vedtak før valget i 2005: «Et nytt industrikraftregime handler ikke om å videreføre politisk bestemte kraftpriser, men om å etablere rammevilkår som gjør at Norge kan utvikle den mest miljøvennlige og framtidsretta prosessindustrien i verden. Da må bedriftene ha tilgang til langsiktige kraftavtaler som holder mål internasjonalt. EØS-avtalen gjør et nytt industrikraftregime til en krevende, men ikke umulig utfordring.»