Norge fremstår i dag som en energistormakt, og vi er blant de ledende nasjoner når det gjelder både produksjon og eksport av energi. Vi produserer i dag nærmere 3 000 TWh i form av kraft, olje og gass, og vi klarer bare å bruke 6–7 pst. av dette selv. Det er derfor ingen mangel på energi i Norge, men det har dessverre vært mangel på politisk handlekraft til å ta i bruk noe mer av de enorme energiressursene vi har, til verdiskaping innenlands. Fremskrittspartiet mener at denne energirikdommen må komme det norske folk og norsk næringsliv til gode. Vi mener videre at det skal være fri konkurranse mellom de forskjellige former for energikilder, uten noen som helst subsidiering fra det offentliges side. Vi vil heller ikke bruke av skattebetalernes penger til andre tiltak som har som målsetting å endre energiforbruket, og heller ikke bruke avgifter for å endre eller redusere forbruket. Fremskrittspartiet tar avstand fra den politikk som føres som innebærer at man i et land som nesten flommer over av energi, skal drive med subsidiering av eksempelvis vindmøller, som også i mange tilfeller medfører visuell forsøpling. Disse prosjektene vil ikke kunne stå på egne ben økonomisk i overskuelig fremtid, og heller ikke bidra i nevneverdig grad til å møte etterspørselen på kraft. Det er gjennom mange år skapt en myte om at man i Norge er noen store sløsere av energi. Dette er selvfølgelig ikke riktig. Flere undersøkelser viser at vi i norske husholdninger ikke har større energiforbruk enn andre land vi normalt sammenlikner oss med. Og vi må i tillegg huske på at tilgang på store mengder energi og kraft til konkurransedyktige priser har spilt en avgjørende rolle for industrireising, verdiskaping og velstandsutvikling over det ganske land gjennom store deler av det forrige århundret. Vi har gjennom de siste år sett en utvikling med en sammenslåing eller oppkjøp av mindre kraftselskaper til større og mer robuste selskaper. Denne utviklingen har stort sett vært positiv. Vi må imidlertid være på vakt dersom selskaper blir så store og dominerende at de kommer nærmest i en monopolsituasjon. Det som nå er i ferd med å skje med statens eget selskap, Statkraft, er det grunn til å se på med bekymring. Etter at stortingsflertallet i vår tilførte selskapet i alt 16 milliarder kr i form av kapitaltilskudd og økte låne- og garantirammer, er selskapet nå i ferd med å få så stor markedsmakt at dette vil hemme konkurransen i markedet. Og dette er det forbrukerne som til slutt må svi for. Så til oljesektoren. Oljenæringen er en av våre aller viktigste næringer, som gjennom mange år har tilført landet store inntekter. Det er også god grunn til å tro at vi vil nyte godt av store olje- og gassinntekter i flere tiår framover. Det er imidlertid viktig at vi hele tiden fokuserer på denne viktige næringens rammebetingelser og sikrer langsiktighet og forutsigbarhet, slik at vi står bedre rustet ved fall i oljeprisene, som vi har hatt i den senere tid. Sist vi hadde kraftig fall i oljeprisene, medførte dette at en rekke utbygginger på sokkelen ble utsatt eller skrinlagt. Dette rammet leverandørindustrien spesielt hardt med både oppsigelser og permitteringer, og dessverre også oppsplitting av kompetansemiljøer det hadde tatt flere tiår å bygge opp. Sist vi hadde nedgang i oljeprisene, fikk vi klare signaler både fra aktørene på sokkelen, rederiene, leverandørindustrien og fagforeningene. Fjern bruttoskattene, sa de. Svært lite ble imidlertid gjort, og da vi igjen fikk økning i oljeprisen, ble selvfølgelig alt glemt. Nå har vi igjen vært gjennom en tid med lavere oljepriser, og vi ser dessverre at Regjeringen og stortingsflertallet ensidig fokuserer på produksjonsbegrensninger for å forsøke å presse opp oljeprisen. Og igjen blir dessverre ingenting gjort for å gjøre næringen bedre rustet mot disse svingningene. Fremskrittspartiet mener at vi må legge forholdene bedre til rette for utnyttelse av våre gassressurser i samfunnet generelt, i tillegg til for kraftproduksjon. Vi ser derfor fram til å få behandlet den helhetlige strategi for bruk av naturgass i Norge som Regjeringen kommer med i vårsesjonen. Vi har i vårt alternative budsjett økt posten til naturgass med 20 mill. kr for å bygge ut infrastruktur for naturgass. Vi har videre foreslått et forskningsfond på 10 milliarder kr. Avkastningen av dette skal gå til teknologisk forskning for å bedre utvinningsgraden, økonomien og sikkerheten på kontinentalsokkelen, i tillegg til til andre relevante energiforskningsprosjekter. Vi har også denne gang foreslått en kraftig økning av posten til kalking av våre vassdrag, men har dessverre ikke fått gjennomslag for dette. I budsjettrammene som Stortinget har vedtatt, er de økonomiske rammene innenfor rammeområde 12 og 13 etter vår mening altfor høye. Men vi vil i år som i de to foregående år ikke legge fram alternative forslag innenfor disse nye rammene, da dette vil ødelegge den totale budsjettprofil vi har lagt opp til. Vi vil imidlertid vise til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett innenfor rammeområdene 12 og 13, som er gjengitt i innstillingen. Jeg vil med dette ta opp forslagene nr. 9, 10, 11, 12 og 13 på vegne av Fremskrittspartiet.